Vajska
Vajska (srp. Вајска, mađ. Vajszka, nje. Wajska) je selo u jugozapadnoj Bačkoj, u Vojvodini, Srbija.
Vajska | |
---|---|
![]() Crkva sv. Jurja | |
Država | Srbija |
Pokrajina | Vojvodina |
Okrug | Južnobački okrug |
Općina | Bač |
Površina | |
• Ukupna | 88,7 km² |
Visina | 89 m |
Koordinate | 45°24′N 19°06′E / 45.400°N 19.100°E |
Stanovništvo (2002.) | |
Naselje | 3169 (36 st./km²) |
Poštanski broj | 21426 |
Pozivni broj | 021 |
Registracijska oznaka | NS |
![]() | |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Muzej_Vojvodine%2C_Vajska_i_Salkuca_kultura.jpg/220px-Muzej_Vojvodine%2C_Vajska_i_Salkuca_kultura.jpg)
Ime
urediO imenu Vajske ne postoji čvrsto stajalište, no pretpostavlja se da je dobila ime po rječici Vajš koja je tekla ovim područjem. O njenom postojanju svjedoči zemljovid tog kraja iz 1768. godine.
Zemljopisni položaj
urediNalazi se na 45° 24' 39" sjeverne zemljopisne širine i 19° 6' 43" istočne zemljopisne dužine, na 89 metara nadmorske visine. Nalazi se nedaleko od granice s Hrvatskom; tek nekoliko kilometara, preko Dunava, nalaze se Vukovar i Borovo.
Obližnja sela su Živa, Bođani i Labudnjača. Iako je Živa fizički odvojena, vodi ju se dijelom Vajske.
Upravna podjela
urediNalaze se u okrugu Južna Bačka, u općini Bač.
Povijest
urediU starom vijeku su na području Vajske nalazilo veliko naselje Kelta, o čemu svjedoči veliko keltsko groblje. Nakon Kelta u ovaj kraj dolaze Jazigi i u 1. st. pr. Kr. Rimljani. Seobe naroda krajem starog vijeka su se vrlo rano osjetile na području Vajske. Huni su ovuda prošli još u 3. st., 375. su zabilježeni prolasci Germana, Slavena i Avara. Otada se Slaveni zadržavaju u ovim krajevima. Mađarski dolazak u Panonsku nizinu se ovdje brzo osjetio, tako da su već u 9. st. Mađari zauzeli ovaj kraj. Velika mongolska provala nije zaobišla ni Vajsku.
Još u 14. stoljeću se Vajska spominje kao slavensko naselje[1] u popisima bačkog dekanata.
Predaju o dolasku šokačkih Hrvata u Vajsku zapisao je krajem 19. stoljeća Mato Babogredac. Po njoj su katolički Hrvati došli iz Bosne, i u velikim ratovima i ostalim zbivanjima boravili oko Bošnjaka. Nakon oslobađanja od Osmanlija dio je prešao u okolicu Vukovara, a poslije određenog vremena dio se vratio u Bošnjake, a dio je prešao Dunav i nastanio se upravo u Bođanima, Vajskoj i Plavni. Tim Hrvatima zajednički je govor (čista ikavica, kojom govore samo Hrvati), ista ili slična prezimena te mnoge zajedničke osobine.[2]
Narodi koji su duže vremena nazočni u ovom kraju su Hrvati, Mađari i Nijemci. O tome svjedoče toponimi Šokački kraj, Švapski sokak, Mađarski sokak.[3]
Od 1716. Vajskom upravljaju franjevci iz Bača. Od 1788. se vode crkvene matice. Godine 1840. blagoslivlja se kamen temeljac za vajštansku crkvu sv. Jurja, koja će biti sagrađena 1842. godine. Franjevci su bili utemeljiteljima školstva u ovom kraju: pokrenuli su prvu vajštansku školu, a ista je djelovala u zgradi starog župnog dvora. Prosvjeta se ovdje širila i preko inih društava, koja su u svom programu imala i školovanje pučanstva: Gospodska kasina, Zemljoradnička kasina i ina.
1990-ih je Vajsku pogodio i kulturološki zastoj. 2000. se obnovio ili pokrenuo rad brojnih manjinskih kulturno-umjetničkih društava, pa danas u Vajskoj svoje KUD-ove imaju Mađari, Rumunji, a mjesni Hrvati imaju svoju HKUPD Dukat koji djeluje od 2002. godine, a zajedničko je za Vajsku i Bođane.
Nekad su značajni gospodarski subjekti u Vajskoj bili poljoprivredno dobro Labudnjača i motel Provala kod jezera istog imena koje se nalazi nedaleko od Vajske.
Danas je u Vajskoj nekoliko prodavaonica, vatrogasni dom, zdravstvena ambulanta, ljekarna, poljoprivredna ljekarna, osnovna škola te brojne udruge i društva kao što su lovačko društvo, udruge ribolovaca, ženske udruge.
Stanovništvo
urediStanovnici Vajske se nazivaju Vaištancima.[4]
- 1961.: 4355
- 1971.: 3798
- 1981.: 3448
- 1991.: 3272
- 2002.: 3169
Prema popisu od 1991., u Vajskoj živi 3272 stanovnika, od čega:
- Srba 1128 (34,9%)
- Hrvata 556 (17,2%)
- Rumunja 539 (16,7%)
- Mađara 420 (13%)
- Jugoslavena 373 (11,5%)
- Slovaka 42, Roma 31, Crnogoraca 23, Ukrajinaca 22, Nijemaca 18, Rusina 9, Albanaca 8, ostalih 103
Prema popisu od 2002., u Vajskoj živi 3169 stanovnika, od čega:
- Srba 1319
- Rumunja 569
- Hrvata 353
- Mađara 341
- Jugoslaveni 207
- ostalih
Mjesni Nijemci su iz skupine Švaba. Trag toga je toponim Švapski sokak.
Prije srpske agresije na Hrvatsku, u Vajskoj je živjelo dosta Hrvata.
Kao vid pritiska, u Vajsku je ljeti 1991. bio smješten prihvatni centar za Srbe koji su napustili Hrvatsku.
Danas, u Vajskoj živi 17% Hrvata u Vajskoj, koji su iz hrvatske narodnosne skupine Šokaca.[5]
Hrvatske ustanove u Vajskoj
uredi- Hrvatsko kulturno umjetničko prosvjetno društvo »Dukat« Vajska-Bođani
- Hrvatska kulturno-pjevačka udruga Zora (osnovana 2010., na inicijativu Željka Pakledinca, Ivana Šimunovića i Željka Hiršmana)[6]
- Hrvatska kulturna udruga Antun Sorgg, osnovana 2017.
- Šokačka kuća
HKUPD Dukat organizira manifestaciju Plavi Dunav prigrlio Savu.[4]
Poznati stanovnici
uredi
- grof Emil Sečenji (1865-1932) madjarski političar
- barun Dezső Gromon (1838. – 1912.) mađarski političar
- župnik Antun Sorgg (u. 1926.)
- Zvonko Ivezić (1949-2016) fudbaler
- grofica Marija Sečenji (1870-1945) vlasnica vlastelinskog dobra Sečenji i vlasnica kudeljare Bodjanski rit
- Zdravko Vuković (1924-2005) generalni direktor radio televizije-Beograd,ministar obrazovanja Srbije,direktor instituta za udzbenike i nastavna sredstva
Šport
urediU Vajskoj djeluje nogometni klub Labudnjača.
Izvori
uredi- Slobodan Ćurčić, Broj stanovnika Vojvodine, Novi Sad, 1996.
- Hrvatska riječ[neaktivna poveznica] Zvonimir Pelajić: Vajska, 27. kolovoza 2010., preuzeto 14. ožujka 2011.
- ↑ Josip Andrić: Deset godina među narodnim pjevačima bačkih Hrvata 1948.-1958., Klasje naših ravni br. 1-2/2003., str. 42
- ↑ ZKVH Arhivirana inačica izvorne stranice od 13. srpnja 2019. (Wayback Machine) M.K. i Z.P.: U Vajskoj obilježena 10. obljetnica rada HKUPD „Dukat“, 30. studenoga 2012. (pristupljeno 13. srpnja 2019.)
- ↑ Hrvatska riječ[neaktivna poveznica] Zvonimir Pelajić: Vajska, 27. kolovoza 2010., preuzeto 14. ožujka 2011.
- ↑ a b Hrvatska matica iseljenika[neaktivna poveznica] Plavi Dunav prigrlio Savu u Vajskoj, Tekst i fotografije: Ivan Andrašić
- ↑ KUD Stanislav Preprek. Inačica izvorne stranice arhivirana 16. svibnja 2008. Pristupljeno 28. travnja 2008. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Zavod za kulturu vojvođanskih Hrvata Arhivirana inačica izvorne stranice od 19. lipnja 2013. (Wayback Machine) Hrvatska kulturno-pjevačka udruga „Zora“ – Vajska
Vanjske poveznice
uredi- Vajska Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. srpnja 2007. (Wayback Machine) na fallingrain.com