Plavna
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Plavna (srp. Плавна, mađ. Palona, nje. Plawing, Plawingen) je selo u jugozapadnoj Bačkoj, u Vojvodini, Srbija.
Plavna | |
---|---|
![]() Katolička crkva | |
Država | Srbija |
Pokrajina | Vojvodina |
Okrug | Južnobački okrug |
Općina | Bač |
Površina | |
• Ukupna | 54,8 km² |
Koordinate | 45°20′N 19°07′E / 45.333°N 19.117°E |
Stanovništvo (2002.) | |
• Entitet | 1392 (25 st./km²) |
Poštanski broj | 21428 |
Pozivni broj | 021 |
registracijska oznaka | NS |
![]() | |
Zemljopisni položaj
urediNalazi se na 45° 20' 49" sjeverne zemljopisne širine i 19° 7' 32" istočne zemljopisne dužine, na 84 metra nadmorske visine. Nalazi se nedaleko od granice s Hrvatskom; tek nekoliko kilometara, preko Dunava, nalaze se Vukovar i Borovo.
Obližnje selo su Bođani.
Upravna podjela
urediNalaze se u okrugu Južna Bačka, u općini Bač.
Povijest
urediPredaju o dolasku šokačkih Hrvata u Plavnu zapisao je krajem 19. stoljeća Mato Babogredac. Po njoj su katolički Hrvati došli iz Bosne, i u velikim ratovima i ostalim zbivanjima boravili oko Bošnjaka. Nakon oslobađanja od Osmanlija dio je prešao u okolicu Vukovara, a poslije određenog vremena dio se vratio u Bošnjake, a dio je prešao Dunav i nastanio se upravo u Bođanima, Vajskoj i Plavni. Tim Hrvatima zajednički je govor (čista ikavica, kojom govore samo Hrvati), ista ili slična prezimena te mnoge zajedničke osobine.[1]
Gospodarstvo
urediLovstvo. Lov na jelene, divlje svinje, fazane, divlje patke.
Plavna je nekad bila značajno gospodarski povezana s Vukovarom, tako da je predstavljala most koji je spajao Bačku s Hrvatskom. U 19. st. su mještani Plavne redovito odlazili u Vukovar na tjedni sajam, a u Vukovaru su namirivali svoje potrebe.[2]
Kultura
uredi2009. će se u Plavni održavi manifestacija Hrvata Susret pučkih pjesnika "Lira naiva".
Stanovništvo
urediPrema svjedočenjima muzikologa Josipa Andrića, Plavna je pokazivala u njegovo vrijeme izrazitu šokačku fizionomiju u svom narodnom i kulturnom životu, što se dalo vidjeti iz brojnih sabranih pjesama iz tog sela.[2]
- 1961.: 2.662
- 1971.: 2.033
- 1981.: 1.712
- 1991.: 1.538
- 2002.: 1.392
2002. je bilo:
- Srba 607 (43,61%)
- Hrvata 312 (22,41%)
- Mađara 145 (10,42%)
- "Jugoslavena" 112 (8,05%)
- ostalih 5,53%
Plavna je bila i mjestom časnih događaja, kada je jedan mjesni Srbin u kolovozu 1995. spriječio provalu u kuću mjesnog Hrvata koji je s obitelji bio na radu u Njemačkoj, a nasilnike otjerao.[3]
Poznati stanovnici
uredi- József Novotny (1908. – 1944.), kapelan, mučenik rimokatoličke Crkve, mađarskog, češkog ili slovačkog podrijetla. Ubili su ga jugoslavenski partizani 1944. [1] Arhivirana inačica izvorne stranice od 9. listopada 2007. (Wayback Machine)
- Bálint Magyar de Palona (? - 1573.), mađarski general, fonyódski kapetan, junak borbe protiv osmanskih osvajača[2] Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. travnja 2008. (Wayback Machine)
- Josip Leko, predsjednik Hrvatskog sabora, rodio se u ovom selu
- Zvonimir Pelajić, nastavnik glazbenog, nagrađeni kulturni djelatnik
- Julijana Adamović, hrvatska književnica
Otac Antuna Gustava Matoša je bio podrijetlom bunjevački Hrvat iz Plavne.[4] Došao je u Plavnu iz Kaćmara, a radio je kao učitelj.
Mati poznatog hrvatskog muzikologa Josipa Andrića je bila iz Plavne. To je bio dodatni razlog što je taj muzikolog zapisao velik broj melodija bačkih Hrvata iz tog sela, preko 300.[5]
Hrvatske ustanove u Plavnoj
urediHrvati u Plavnoj su mahom iz skupine Šokaca.[6]
- HKUPD "Matoš" (u svibnju 2008., bila je najmlađa od svih hrv. ustanova u vojvođanskih Hrvata)[7]
Hrvatsko kulturno-umjetničko-prosvjetno društvo "Matoš" od 2009. organizira godišnju kulturnu manifestaciju Dani A. G. Matoša i dr. Josipa Andrića, u sklopu koje se održavaju predavanja, likovna kolonija, razni kulturno-umjetnički programi, izložbe slikarskih radova, koncerti i sl.[8]
Bilješke
uredi- ↑ ZKVH Arhivirana inačica izvorne stranice od 13. srpnja 2019. (Wayback Machine) M.K. i Z.P.: U Vajskoj obilježena 10. obljetnica rada HKUPD „Dukat“, 30. studenoga 2012. (pristupljeno 13. srpnja 2019.)
- ↑ a b Josip Andrić: Deset godina među narodnim pjevačima bačkih Hrvata 1948.-1958., Klasje naših ravni br. 1-2/2003., str. 41
- ↑ Dnevnik. Inačica izvorne stranice arhivirana 11. veljače 2008. Pristupljeno 14. travnja 2009. Bilten kriznih dana, 19. veljače 2003.
- ↑ Društvo Antuna Gustava Matoša Tovarnik Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. lipnja 2008. (Wayback Machine) Biografija
- ↑ Deset godina među narodnim pjevačima bačkih Hrvata 1948.-1958., Klasje naših ravni br. 1-2/2003., str. 41
- ↑ Hrvatska riječ[neaktivna poveznica] Plavna, selo moje malo, 18. srpnja 2008. (PDF)
- ↑ Hrvatska riječ, 30. svibnja 2008. Voli zemlju, voli i tamburu
- ↑ Radio Subotica Arhivirana inačica izvorne stranice od 5. ožujka 2016. (Wayback Machine) II. dani A. G. Matoša i dr. Josipa Andrića, pristupljeno 14. travnja 2010.
Vanjske poveznice
uredi- Plavna Arhivirana inačica izvorne stranice od 19. prosinca 2007. (Wayback Machine) na fallingrain.com
- V. Dani A. G. Matoša i dr. Josipa Andrića u Plavni Arhivirana inačica izvorne stranice od 26. prosinca 2014. (Wayback Machine)