Puer07
Puer07, dobro došli na Wikipediju na hrvatskome jeziku – slobodnu enciklopediju! Pozivamo Vas na sudjelovanje u rastu ove svima dostupne enciklopedije započete 16. veljače 2003. godine.
Molimo Vas, upoznajte se s osnovnim načelima Wikipedije:
- Pet stupova Wikipedije − što je i na čemu se temelji Wikipedija
- Izvori i provjerljivost − kako uspješno činiti Wikipediju boljom
- Slike − kakve slike smijete postavljati na Wikipediju.
Uređivanje možete vježbati na stranici za vježbanje. U slučaju da Vam zatreba pomoć javite se dodijeljenom mentoru ili postavite pitanje u Kafiću; odgovor će brzo stići.
Svoje doprinose na člancima ne potpisujte, a komentare na stranicama za razgovor, suradničkim stranicama i Kafiću potpisujte tako da na alatnoj traci izaberete ili
ili tako da napišete četiri tilde, što kod uređivanja izgleda ovako ~~~~.
Svoju suradničku stranicu imena »Suradnik:Puer07« možete uređivati po želji, u skladu s pravilima uređivanja suradničke stranice. Možete je popuniti suradničkim okvirima i upisati nazive članaka koje ste započeli ili namjeravate stvoriti.
Molimo Vas, ne stavljajte radove zaštićene autorskim pravima bez dopuštenja! Nemojte izravno kopirati sadržaje s drugih internetskih stranica ako nemate izričito dopuštenje. Ako imate dopuštenje, napišite to na stranici za razgovor ili ga jednostavno dodajte ovdje, a to obvezno napravite prije nego započnete s pisanjem preuzetog teksta. Svi doprinosi Wikipediji pod licencijom su Creative Commons: Imenuj autora/Dijeli pod istim uvjetima. Ako ne želite da se Vaše pisanje nemilosrdno uređuje i slobodno raspačava, nemojte ga ovamo slati. Također nam obećavate da ćete sav sadržaj sami napisati, najbolje prepričavajući sadržaj vjerodostojnih izvora, ili ćete ga prepisati iz nečeg što je u javnom vlasništvu ili pod sličnom slobodnom licencijom, uvijek navodeći izvore.
If you don't speak Croatian: This is a welcome message sent to new users of the Croatian Wikipedia.
Još jednom, dobro došli! –ponor (razgovor) 12:43, 15. lipnja 2022. (CEST)
Slika i savjet
urediPozdrav, Puer07. Pitali ste me kako se postavlja slika. Slika mora biti na našem serveru, na nj se postavlja ovdje. Nemojte postavljati slike na koje nemate autorska prava, takve se odmah brišu. Kad postavite *svoju* sliku odričete se gotovo svih prava na nju, to isto imajte na umu. Što se tiče članka Marko Dragić, vidjeli ste moje intervencije, a mislim da će ih trebati još. Odjeljak »Sveučilišna karijera« preopširan je, takvu vrstu pisanja ovdje nazivamo djelo obožavatelja jer je puno detalja koji nisu enciklopedijski i kojima je jedina svrha pretjerana (samo)hvala. Nisu svi detalji iz CV-a za enciklopediju. Izvore citirajte uz pomoć našeg »Citiraj« u alatnoj traci (pojavit će se uzdignuta[1] brojčica). Oni moraju potvrditi ono za što ih se citira. Pokušajte naći što više sekundarnih izvora (WP:VI) pa po njima pišite članak. Tu sam za pomoć, kao i ostali suradnici. Sretno, ponor (razgovor) 12:43, 15. lipnja 2022. (CEST)
Cijenjeni mentore,
valika Vam hvala. Na putu sam par dana pa ću postupiti po Vašim uputama. Što se tiče Sveučilišne karijere svim navodima navedene su poveznice (koje ću ispraviti prema Vašim uputama). Jedino bi se Sveučilišna karijera mogla podijeliti na Znanstveni rad i Mentorski rad. Bi li tako bilo dobro. (Ni sada nije sve navedeno.)
Srdačno, svako dobro. Puer07 (razgovor) 14:46, 15. lipnja 2022. (CEST)
Premještanja
urediBlokirao sam Vas na 6 sati zbog nekoliko uzastopnih nepotrebnih premještanja osobnih stranica i stranica za razgovor po raznim imenskim prostorima Wikipedije. Ako ste to Vi činili, nemojte više. Ako je tko drugi, račun ćemo blokirati sve dok ne preuzmete kontrolu. Imajte na umu da članke na češkom jeziku ne objavljujemo na ovoj Wikipediji, za to postoji Wikipedija na češkom. ponor (razgovor) 21:51, 22. lipnja 2022. (CEST)
Mijat Tomić
urediZnaš li možda na što se točno odnosi izraz mejdan u članku Mijat Tomić. Gledam definicije na HJP-u za tu riječ i dobivam definicije za tri različite stvari: osmansko vjezbalište, trg, i polje. Trebalo bi promijeniti riječ mejdan s jednom od ovih tri riječi ili barem je staviti u zagradi, ako je riječ o nekom lokalnom pojmu koji nije jednak s niti jednom od navedenih triju riječi. Izvori:[1], [2] – Croxyz 💬 22:28, 9. kolovoza 2022. (CEST)
Još jedno pitanje. Tko je u sljedećoj rečenici ubio koga: To je bilo krivo Turcima svatovima i jedan od njih natjerao je konja na Mijata koji ga je ubio? Je li Mijat ubio nekog svata ili konja? – Croxyz 💬 22:34, 9. kolovoza 2022. (CEST)
Poštovani suradniče Croxyz, Mejdan znači megdan. Mijat je ubio Turčina. Međutim, bio sam uredio stranicu Mijat Tomić. U mojim brojnim znanstvenim knjigama i znanstvenim radovima više puta pisao sam o hajducima pa i o Mijatu Tomiću. To predajem i studentima. Ne može se o hajducima kao odmetnicima. Oni su se odmetnuli od okupatorske osmanske vlasti i borili se Osmanlija štiteći obespravljen kršćanski narod. U hrvatskoj povijesti ti se hajduci nazivaju osvetnici. U 17. st. aktivni su bili Muslimanski hajduci osvetnici.No, postojali su i turski hajduci zulumćari koji su vršili najokrutnija zlodjela kršćanskom narodu... Puer07 (razgovor) 23:12, 9. kolovoza 2022. (CEST)
Test
urediDobro došli na Wikipediju! Vaše uređivanje izgledalo je kao test i upravo je uklonjeno. Ako želite i dalje isprobavati uređivanje, činite to na stranici za vježbanje. Možete pogledati i kratki uvodni tečaj za više informacija o uređivanju na Wikipediji. Ako mislite da Vam je ova poruka upućena greškom, ostavite poruku na mojoj stranici za razgovor. Ako se niste do sada prijavili, možete to učiniti ovdje. Hvala na razumijevanju.--Tulkas Astaldo (razgovor) 09:19, 22. kolovoza 2022. (CEST)
Poštovani,
nije mi jasna poruka. Radili se o pogrešnoj poruci. Svako dobro. Puer07 (razgovor) 10:07, 25. kolovoza 2022. (CEST)
- Što Vam konkretno nije jasno?--Tulkas Astaldo (razgovor) 13:33, 25. kolovoza 2022. (CEST)
Poštovani,
cijela Vaša poruka od 22. kolovoza nije mi jasna. Imam dojam da mi je greškom upućena.
Pozdrav. Puer07 (razgovor) 23:43, 25. kolovoza 2022. (CEST)
Slika
urediPoštovani, Datoteka koju ste nedavno postavili nema popunjene informacije o licenciranju, a predložak Infoslika sadrži upitne informacije. Za početak, slika je postavljena na Facebook profil od RadioMarijaHR, i u vlasništvu je Udruge Radio Marija, pa ista nikako ne može biti "vlastito djelo postavljača", kako ste naveli. Pod kojom licencijom postavljate sliku? Možete li stupiti u kontakt sa Radio Marijom, i od autora slike zatražiti dopusnicu za korištenje na Wikipediji? —Ivi104 15:25, 27. kolovoza 2022. (CEST)
Poštovani,
u redu je dopusnica.
Pozdrav. Puer07 (razgovor) 16:34, 27. kolovoza 2022. (CEST)
- Poštovani, pažljivo pročitajte upute na WP:DZ. Autor (fotograf slike) ili drugi nositelj autorskih prava (Udruga Radio Marija) treba nam sa službenog maila poslati dopusnicu (čiji tekst možete naći na WP:DZ/O) na mail permissions-hr@wikimedia.org kako bi dopusnica bila važeća. —Ivi104 19:55, 27. kolovoza 2022. (CEST)
@Ivi104, patrolirajući sam naišao na ovaj odgovor. Pingam te jer ti je odgovorio suradnik bez da te je pingao. – Croxyz 💬 19:28, 27. kolovoza 2022. (CEST)
Poštovani,
što znači pingati?
Srdačno, svako dobro
Puer07 (razgovor) 19:55, 27. kolovoza 2022. (CEST)
- Kad odgovarate nekome na poruku, ljubazno ih je obavijestiti da ste im odgovorili, odnosno poslati ping ili spomen. To se radi tako da se (obično prije sadržaja poruke) napiše
{{s|suradničko ime suradnika kojem odgovarate}}
, primjerice ako odgovarate na moju poruku, prije vašeg odgovora stavili bi tekst{{s|Ivi104}}
, čime će meni stići obavijest da ste me spomenuli u svom odgovoru. Nije potrebno slati ping ako odgovarate nekome na njihovoj vlastitoj stranici za razgovor - primjerice, mi smo sada na stranici koja nosi ime Razgovor sa suradnikom:Puer07, pa kad vam odgovaram ovdje ne trebam slati ping jer će vam ionako doći obavijest da imate novu poruku. Suprotno tome, kad bismo vi i ja vodili razgovor primjerice u Kafiću, uz svaki bi odgovor bilo koje strane bilo poželjno pingati drugu stranu - vi mene i ja vas, kako bismo znali da nam je sugovornik odgovorio. —Ivi104 19:19, 6. rujna 2022. (CEST)
Poštovani,
dopusnica je poslana.
Srdačno, svako dobro.
Puer07 Puer07 (razgovor) 12:09, 6. rujna 2022. (CEST)
- @Ivi104, ponovno kao i prije. – Croxyz 💬 18:29, 6. rujna 2022. (CEST)
Poštovani,
sve sam uradio prema uputama i fotograf je ispunio kopirani obrazac i poslao ga. Nije mi jasno, je li sad dobro?
Srdačno. Puer07 (razgovor) 18:43, 6. rujna 2022. (CEST)
- Poštovani, dopusnica je obrađena i dodana na Wikipediju. Sa slikom je sada sve u redu. —Ivi104 19:40, 6. rujna 2022. (CEST)
Kategorije
urediU vezi ovoga: pročitaj Wikipedija:Kategorije, postoje određena ograničenja kad i zašto otvarati nove kategorije. ₳RɢṌ Ṅav¡ડ 09:14, 3. rujna 2022. (CEST)
Test
urediDobro došli na Wikipediju! Vaše uređivanje na stranici Predložak:Infoslika/doc izgledalo je kao test i upravo je uklonjeno. Ako želite i dalje isprobavati uređivanje, činite to na stranici za vježbanje. Možete pogledati i kratki uvodni tečaj za više informacija o uređivanju na Wikipediji. Ako mislite da Vam je ova poruka upućena greškom, ostavite poruku na mojoj stranici za razgovor. Ako se niste do sada prijavili, možete to učiniti ovdje. Hvala na razumijevanju.--Tulkas Astaldo (razgovor) 12:56, 6. rujna 2022. (CEST)
Uputa
urediOvo nije bilo dobro. Stranice nisu bile navedene bez razloga. Treba napraviti ovako. Lijepo pozdravljam--Tulkas Astaldo (razgovor) 12:58, 9. rujna 2022. (CEST)
Tarihi - Diari - Bosna
urediSada prepravljam članak Stjepan Tomašević Kotromanić u kojem se navodi neka osoba zvana "Tarihi - Diari - Bosna". Je li to neka greška? – Croxyz 💬 23:19, 10. rujna 2022. (CEST)
- Poštovani,
- Hvala Vam na iznimnoj pomoći. Još nikako ne mogu savladati kada se navodi jedan autor s istim djelom više puta da to bude a,b,c,d itd. Što se tiče Vašega pitanja: Salih Sidki Hadžihuseinović Muvekkit, "Tarihi Diyari Bosna" ("Historija Bosne"). Naravno, u pravu ste za Nikolu Iločkoga, ali mi nakon dva vazalna kralja nije mogao stati u okvir. Radivojević je poznatiji kao Šabančić. Bilo bi dobro barem to dodati u zagradi.
- Srdačno, svako dobro. Puer07 (razgovor) 00:03, 11. rujna 2022. (CEST)
- @Puer07, na isto djelo referiramo se ponovnim umetanjem istog navoda. Kada se radi u tzv. vizualnom uređivaču, u alatnoj traci izabere se Citiraj pa se u malom prozoru ode na »Uporaba postojećeg«. Može se i ovako: pritisnuti uzdignutu brojčicu;[11] kada se zaplavi, Ctrl+C pa Ctrl+V gdje je treba ponoviti. Ako se uređuje u kôdu, prvi navod izgleda kao <ref name="neko ime">…</ref>, a svaki sljedeći <ref name="neko ime" /> (primijetiti kosu crtu pri kraju). Više na stranici WP:NI. ponor (razgovor) 16:45, 11. rujna 2022. (CEST)
Koledarski ophodi
urediOvo sam jučer uočio u članku Kolenda, no zaboravio sam pitati:
Ova Mongolija mi je sumnjiva. Kao prvo, nije slavenska država (kolede su ostatak slavenskog poganstva, stoga mi je čudno kako je dospjela u neslavensku državu). Drugo, čudno mi je to da je prisutna u Mongoliji, ali ne u državama koje se nalaze između nje i Poljske (Bjelorusija, Rusija, Ukrajina). Štoviše, Rusija se spominje u samom članku ( U Rusiji se koledovanje spominje u 11. stoljeću.) – Croxyz 💬 01:01, 11. rujna 2022. (CEST)
Poštovani,
Koleda se susreće u još mnogim zemljama: Ukrajini, Bjelorusiji, Rumunjskoj, Sjevernoj Makedoniji i dr. Nije samo ekskluzivitet slavenskih naroda. Do nedavno se tumačilo da je nazvana prema lat. Kalendae - prvi dan u mjesecu i da se izvodila na Badnjak, Božić... inače, koleda ima višestruko značenje = kruh koleda, uskoci i hajduci nakon pobjeda palili su koledu, u Požegi se koleda(lo) za Spasovo itd.
Srdačno. Puer07 (razgovor) 08:30, 11. rujna 2022. (CEST)
<ref name="ImeIzvora"> i <ref name ="ImeIzvora" />
uredi<ref name="ImeIzvora"> i <ref name ="ImeIzvora" /> koristimo kada se ponavlja identični izvor (ako je jednom str. 15., a drugi put str. 13., to nije identičan izvor).
Primjerice, ako imamo rečenicu Najsjevernija točka Hrvatske je Žabnik, a kasnije da je najjužnija točka otok Galijula. (između tih rečenica s istim izvorom nalazi se još jedna rečenica s različitim izvorom), prvi put čemo koristi <ref name="HE">[https://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=26390 Hrvatska], Hrvatska enciklopedija, pristupljeno 11. rujna 2022.</ref>, a drugi put <ref name="HE" /> – Croxyz 💬 23:23, 11. rujna 2022. (CEST)
Poštovani, hvala Vam na nesebičnoj pomoći. Zahvaljujući Vama naučio sam navoditi izvore kada je više istih autora i djela.
Najsrdačnije. Puer07 (razgovor) 09:01, 12. rujna 2022. (CEST)
Pitanje
urediU sažetku uređivanja pišete: Brisana poveznica jer se u Vodnjanu nalazi neraspadnuto tijelo sv. Barbara a ne sv. Barbare. Zar je to doista tako? Ako jest treba prepraviti i članak Zbirka relikvija u Vodnjanu, naravno, navodeći vjerodostojne i provjerljive izvore. Lijepo pozdravljam--Tulkas Astaldo (razgovor) 18:22, 16. rujna 2022. (CEST)
- Prije malo manje od desetak godina istraživao sam sv. Barbaru. Tada sam u znanstvenoj literaturi naišao na dva tri podatka da se radi o relikvijama sv. Barbara. No, to sada ne mogu naći. Ako pronađem, javit ću, premda nemam baš vremena, puno je diplomskih radova, ubrzo počinje i akademska godina...
- Rad o sv. Barbari objavio sam u časopisu koji se indeksira u WOS-u i Scopusu. Očito je došlo do novih otkrića. U nekim izvorima spominje se stopalo, a u nekim da je stopalo mumificirano. Po tome to ne bila relikvija. Danas sam razgovarao s kolegom s Fakulteta u Puli koji mi je potvrdio da stopalo nije mumificirano. Dakle, to je relikvija sv. Barbare. Hvala Vam na tom zapažanju. Dobro je vratiti i staru poveznicu. Međutim, svakako na Wikipediji treba ispraviti da je sv. Barbara živjela u 5. stoljeću. Rpđena je osamdesetih godina 3. stoljeća, a mučeništvo je podnijela 4. prosinca 306. godine. )Negdje se pogrešno navodi da je rođena polovicom 3. stoljeća. Taj spomendan prate razni običaji, obredi, divinacije, ophodi, molitve, usmene vjerske lirske pjesme. O tome ima na poveznici koja je dodana.
- Srdačno, Puer07 Puer07 (razgovor) 22:55, 16. rujna 2022. (CEST)
- Poštovani kolega, nađoh traženo na poveznici http://zupavodnjan.com/odjeljenje-relikvija-sv-barbara Sigurno ih još ima. Dakle, nalaze se relikvije sv. Barbara i stopalo sv. Barbare za koje neki tvrde da je mumificirano, a neki da nije.
- http://zupavodnjan.com/odjeljenje-relikvija-sv-barbara
- Pozdrav. Puer07 (razgovor) 23:59, 16. rujna 2022. (CEST)
- Tulkas Astaldo, pingam te jer ti je odgovorio suradnik bez da te je pingao (našao sam na odgovor prilikom ophođenja). – Croxyz 💬 01:06, 17. rujna 2022. (CEST)
- Poštovani,
- u svezi Vaših zamjerki u prilogu Hajduci šaljem Vam linkove znanstvenih radova, doktorskih disertacija u kojima se spominje Jurjevdanak hajdučki sastanak, Mijoljdanak hajdučki rastanak https://hrcak.srce.hr/file/379924
- https://www.academia.edu/45388835/Apotropejski_obredi_obi%C4%8Daji_i_ophodi_u_hrvatskoj_tradicijskoj_kulturi
- https://www.svjetlorijeci.ba/novosti/sveci-u-usmenoj-predaji
- https://www.slideshare.net/VladoKaragic/abeceda-jurjeva-246813293
- https://repozitorij.ffst.unist.hr/islandora/object/ffst%3A3157/datastream/PDF/view
- Glede nejasnoća o hajducima šaljem Vam jedan od brojnih izvora „Hajdučija je na prostoru jugoistočne Europe bila poznata stoljećima prije dolaska Osmanlija, još od vremena Ilira.“ https://hrcak.srce.hr/file/328536 „Hajdučija je na prostoru jugoistočne Europe bila poznata stoljećima prije dolaska Osmanlija, još od vremena Ilira.“ https://hrcak.srce.hr/file/328536
- Nadalje, u postojećem prilogu Hajduci 21 izvor srpskoga projekta Rastko. Čak su i neka poglavlja doslovce preuzeta, u biti plagirana. Hajduci su bili odmetnici od turske vlasti i nije dovoljno kazati odmetnici. U postojećem prilogu citira se Vuk S. Karadžić koji je tvorac krilatice Srbi svi i svuda. Navode se i stihovi koje je on zapisao. Mi Hrvati ne smijemo imamo vrlo bogatu baštinu i nema potrebe posezati za tuđom. Branitelj sam, pukovnik, znanstvenik pod prisegom i ne mogu to shvatiti niti prihvatiti.
- Srdačno, Puer07 Puer07 (razgovor) 09:03, 17. rujna 2022. (CEST)
- Pozdrav @Croxyz još se ne snalazim na Wikipediji pa tek vidim da Vam nisam odgovorio. Vidim da Vam je Dean72 proslijedio odgovor.
- Negdje sam pročitao da ste se konzultirali s Dean72 iskazujući sumnju u moje priloge. (Ne mogu to više naći, niti ne znam kako Vam drukčije odgovoriti jer nema rasprave o hajducima. Svi radovi koji su tamo nabrojani izvorni su znanstveni radovi objavljeni u časopisima najveće kvalitete a 1, dakle recenzirani su dvjema anonimnim recenzijama. Nabrojani radovi mogu se vidjeti na Hrčku (Portal hrvatskih znanstvenih časopisa) gdje se vidi koliko su puta posjećeni, koliko puta preuzeti. Dostupni su svima (znanstvenoj zajednici i uopće čitateljima) i nikada nitko nije ni jednim slovom osporio napisano. Također na profilu Google scholar možete vidjeti koliko je koji znanstvenik puta citiran.
- Što se tiče podataka informanata – to je iznimno važna znanstvena metoda terensko-istraživačkoga rada. Uz kazivače se po pravilu struke navode podatci o njima te je sve provjerljivo.
- U poglavlju o hajducima na popis hajduka stavljen je Stojan Janković koji nije bio hajduk nego uskok.
- Pozdrav @Puer07 Puer07 (razgovor) 22:53, 17. rujna 2022. (CEST)
- Tulkas Astaldo, pingam te jer ti je odgovorio suradnik bez da te je pingao (našao sam na odgovor prilikom ophođenja). – Croxyz 💬 01:06, 17. rujna 2022. (CEST)
Pravo prve noći
urediPozdrav Puere,
evo, nastavljam prepisku na tvojoj stranici za razgovor, jer mislim da sam ti dužan nekoliko objašnjenja. Prije svega moram pojasniti da nisam povjesničar. Premda imam diplomu i doktorat, on nije iz povijesti već iz bioloških znanosti, stoga se ne osjećam kompetentnim raspravljati o povijesti na stručnoj razini. Zanimam se amaterski za srednji vijek i iz hobija pratim online predavanja jednog sveučilišnog profesora srednjeg vijeka iz Italije, točnije iz Torina. Taj je profesor stručnjak za talijanski i francuski srednji vijek (pogotovo kasni) i na njegovim sam predavanjima više puta čuo da je ius primae noctis novovjekovni mit i to je nebrojeno puta naglasio, a naglasio je i da o tome postoji konsenzus povjesničara. Održao je čak i posebno predavanje o tome. Dublje od toga nisam išao, jer mi to nije struka. Evo, ako ideš na talijansku Wikipediju, na samom početku članka o pravu prve noći, pronaći ćeš jedan citat. Taj je citat upravo od tog profesora, ali očigledno taj profesor ne poznaje detaljno srednji i novi vijek Osmanskoga Carstva. Upravo me to zbunilo kad sam u početku sporio točnost tvrdnje da je ta pojava postojala, jer eto, stručnjaci uistinu misle da ius primae noctis nije postojao u kršćanskoj Europi. Nakon što si mi iznio izvore i objasnio tu pojavu u Osmanlija, promijenio sam mišljenje što sam naveo na stranici za razgovor članka. Ostajem ipak pri tome da je članak "debalansiran" samo na tu pojavu u Osmanskome Carstvu i da bi u članak trebalo uključiti i cijelu priču o mitu prava prve noći na kršćanskome Zapadu. Moramo imati na umu da korisnici Wikipedije moraju pronaći članak koji općenito obrađuje pojam o kojem se piše, a ne znanstveni rad.
Glede izražavanja sumnje u vjerodostojnost izvora, koje je suradnik Croxyz spominjao, to se desilo u privatnoj prepisci između njega i mene izvan ovog projekta. Pisao sam i objavljivao znanstvene radove, ali u svojoj struci. Ne poznajem detaljno metodologiju povijesnoga znanstvenog istraživanja, te smo Croxyz i ja izrazili sumnju u znanstvenu vrijednost narodne predaje prikupljene u sadašnjosti. U prirodnim znanostima tako što ne postoji, ali objasnio si nam da se u povijesnome istraživanju to može navesti kao izvor. Nadam se da te to neće obeshrabriti da dalje uređuješ Wikipediju, ali mi administratori i ophoditelji navikli smo biti posebno oprezni, pa samo te zato tako "rešetali". Samo da ti dam ideju o čemu pričam: oko 20-30% dnevnih unosa na ovaj projekt su neistine ili očigledni vandalizmi. Postoji jedno pravilo na Wikipediji: za prihvaćanje izvanrednih tvrdnji, suradnik mora navesti izvanredne dokaze. Ti si to uspio dokazati, zato samo naprijed. Lijep pozdrav.—Dean72 (razgovor) 21:01, 18. rujna 2022. (CEST)
Pozdrav Deane, drago mi je da ste javili. Dakle, u mom prilogu riječ je o "Pravu bračne noći" za vrijeme Osmanske (narod ih uvijek zove Turcima) okupacije, a to je novovjekovlje. O tome i mnogim drugim temama koje su nepoznanica u Hrvatskoj često sam razgovarao s pokojnim akademikom Raukarom. Primjerice, tko je čuo za "šetnju opanaka" a kamoli da zna što je to. I to je turski gnjusni čin. Upravo su me takve stvari i greške na Wikipediji motivirale da postanem suradnik. Wikipedija je važan izvor informacija, ali zbog netočnih priloga ne može se koristiti u znanstvenim radovima. Na jednom znanstvenom skupu svećenik je rekao da nije postojalo pravo prve bračne noći, jer bi to fratri zapisali. Naveo sam više svećenika kroničara koji navode prvu bračnu noć. Podatke sam nalazio na terenu u župnim knjigama itd. U biti za socijalnu antropologiju najvažniji je terenski rad. Tada se osramotio i ispričao se, a dr. je povijesti. Nas Hrvate ubija neznanje koje je izvor mnogim nedaćama. Nažalost, nemam slobodnoga vremena. U hrvatskoj znanosti obnašam zahtjevnu i iznimno odgovornu dužnost. Srdačno, svako dobro. Puer07 (razgovor) 22:03, 18. rujna 2022. (CEST)