Ogrjevno drvo
Ogrjevno drvo je drvo (deblo i granje) namijenjeno za grijanje prostorija. Radi se zimi i ljeti od stabala, dijelova stabala, odnosno komada, koji nisu tehnički uporabljivi (za celulozu, papir). Dijeli se na:
- tvrdo oblo drvo bjelogorice (bukovina, grabovina, jasenovina, brjestovina, hrastovina, javorovina, klenovina, kestenovina, drvo voćaka),
- meko oblo drvo bjelogorice (brezovina, topolovina, vrbovina, johovina, lipovina) i
- meko drvo crnogorice (borovina, smrekovina i jelovina).[1]
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/1/11/%C5%A0palek_na_%C5%A1t%C3%ADp%C3%A1n%C3%AD.jpg/300px-%C5%A0palek_na_%C5%A1t%C3%ADp%C3%A1n%C3%AD.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/34/Bombenkalorimeter_mit_bombe.jpg/300px-Bombenkalorimeter_mit_bombe.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Open_fireplace_with_icon.jpg/300px-Open_fireplace_with_icon.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/5/53/Iron_stove.jpg/300px-Iron_stove.jpg)
Ogrjevna vrijednost
urediOgrjevna vrijednost ili ogrjevna moć je toplina oslobođena pri izgaranju goriva s kisikom pod standardnim uvjetima. Kemijska reakcija je obično između ugljikovodika i kisika, a kao rezultat dobivamo ugljikov dioksid, vodu i toplinu. Jedinice mogu biti: J/mol, J/kg, J/m3. Ogrjevna vrijednost se mjeri s kalorimetrom.
Gorivo | kJ/g | kcal/g | BTU/lb |
---|---|---|---|
Vodik | 141,9 | 33,9 | 61 000 |
Benzin | 47,0 | 11,3 | 20 000 |
Dizel | 45,0 | 10,7 | 19 300 |
Etanol | 29,7 | 7,1 | 12 000 |
Propan | 49,9 | 11,9 | 21 000 |
Butan | 49,2 | 11,8 | 21 200 |
Ogrjevno drvo | 15,0 | 3,6 | 6 000 |
Ugljen (lignit) | 15,0 | 4,4 | 8 000 |
Ugljen (antracit) | 27,0 | 7,8 | 14 000 |
Zemni plin | 54,0 | 13,0 | 23 000 |
Peći na ogrjevno drvo
urediKamini
urediKamini su najstarije peći za grijanje s otvorenim ložištem. Zagrijavanje prostorije nastaje pretežno zračenjem topline. Stupanj iskoristivosti ovog grijanja jest svega od 10 do 15%, jer se najveći dio topline odvodi s dimnim plinovima kroz dimnjak. Grijanjem kaminom postizava se dobro provjetravanje, ali nedovoljno zagrijavanje prostorije. Kamini se danas rijetko upotrebljavaju, i to samo kao dodatno grijanje, a ponekad radi ukrasa (dekoracije).
Peći s velikom akumulacijom topline ili kaljeve peći
urediKaljeve peći se grade od posebnih keramičkih pločica i šamotnih opeka (odnosno ploča) u oblicima koji su prilagođeni različitim uvjetima i zahtjevima. Značajka je ovih peći da su stvaranje topline i odavanje topline vremenski pomaknuti. Dnevno se jedanput ili dva puta naloži ložište gorivom, koje će razmjerno u kratkom vremenu izgorjeti. Pri tome će se oslobođena toplina izgaranja upija (akumulirati) u zidovima peći. S povišenjem površinske temperature peći počinje postepeno odavanje topline zraku prostorije. Trajanja odavanja topline ovisi o debljini akumulacijske mase i veličini vanjske površine peći. Zbog velike mase koja sudjeluje pri izmjeni topline nije moguće s ovim pećima brzo ugrijati prostoriju, a niti su podesne za brzu regulaciju odavanja topline.
Peći s malom akumulacijom topline
urediŽeljezna peć je peć s plaštem od lijevanog željeza ili čeličnog lima koja je s unutarnje strane obložena šamotom kako bi se zaštitila od prekomjernog zagrijavanja. Regulacija emisije topline u željeznim pećima postiže se reguliranjem dovoda zraka u ložište, čime se pospješuje ili usporava izgaranje goriva. Željezne su peći prikladne kako za kratkotrajni tako i za trajni pogon. Željezne se peći stalno usavršavaju. Nova nastojanja teže za što višim iskorištenjem topline dimnih plinova, i to različitim načinom njihovog vođenja.
Izvori
urediVanjske poveznice
uredi- Ogrjevno drvo Hrvatska tehnička enciklopedija, portal hrvatske tehničke baštine. LZMK