Jasenovac (Bosanski Petrovac, BiH)
Jasenovac je naseljeno mjesto u općini Bosanski Petrovac, Federacija Bosne i Hercegovine, BiH.[1]
Jasenovac | |
---|---|
Entitet | Federacija BiH |
Županija | Unsko-sanska županija |
Koordinate | 44°34′55″N 16°11′49″E / 44.582°N 16.197°E |
Stanovništvo | |
– naselje (2013.) | 157 |
![]() | |
Jasenovac na zemljovidu BiH |
Zemljopis
urediSelo je smješteno uz cestu Bosanski Petrovac – Ključ, u dužini oko 4 kilometra, na sjevernoj strani Bravskog polja, ispod Grmeča. Prostor sela je nagnut prema polju i nije svuda jednake visine. Prosječna nadmorska visina je preko 800 metara. Nema ni jednog izdašnijeg izvora vode.
Povijest
urediU doba Ilira ovo je bilo granično područje prema plemenu Mezejima na sjeveru, čini se, s kojima i nije bilo užih kontakata, što se odrazilo i na kasnija vremena. Naime, još i danas, stanovništvo Bjelajskog i Bravskog polja ovo područje ne smatra Bosnom u njenom povijesnom značenju. Ljudi na Petrovačkom polju Bosnom smatraju područja oko Bosanske Krupe, Lušci Palanke, Sanice i Ključa, pa oko Banje Luke, dakle, sve ono što je s druge strane Grmeča, u dolinama Une, Sane i Vrbasa), koje su u antici držali Mezeji. Ni u srednjem vijeku Petrovačko s |Bjelajskim i Bravskim poljem nije pripadalo Donjoj Slavoniji ni kasnije bosanskim Donjim krajevima, nego je bilo povezano s političkim i vjerskim strukturama na jugu.[2] Čak i u prvom razdoblju osmanske okupacije ovo je područje vezano za Kliški sandžak sa sjedištem u Dalmaciji. Tek je mirom u Srijemskim Karlovcima 1699. god. i uspostavljanjem granice na Uni ovo područje postalo u svakom pogledu vezano za područje koje čini današnju Bosnu i Hercegovinu.
Gradina više Jasenovca je ruševina zidane građevine. Druga gradina, na brdu Visoko, datira iz rimskog razdoblja. Tu je pronađen lijepo otesan meki kamen s likom i s latinskim natpisom. No, previše je kamen oštećen pa do kraja nije bilo moguće rekonstruirati natpis.[3] Tu je nađen i dukat iz vremena cara Teodozija, čiji je lik na jednoj strani, a na drugoj su car Konstantin i carica Jelena s križem u ruci.[4] Ovuda su prolazili i rimski i turski put za dolinu Sane. Kroz selo je nekad prolazila uskotračna pruga Drvar – Prijedor.
Stanovništvo
uredi1991.
urediNacionalni sastav stanovništva 1991. godine, bio je sljedeći[5]:
ukupno: 430
- Srbi - 424
- Jugoslaveni - 4
- ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 2
2013.
urediNacionalni sastav stanovništva 2013. godine, bio je sljedeći[1]:
ukupno: 157
- Srbi - 153
- Hrvati - 1
- ostali, neopredijeljeni i nepoznato - 3
Izvori
uredi- ↑ a b 2.2. Stanovništvo prema etničkoj/nacionalnoj pripadnosti i spolu, po naseljenim mjestima, popis.gov.ba, preuzeto 18. ožujka 2020.
- ↑ Ivo Bojanovski: Bosna i Hercegovina u antičko doba, Akadenija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine, 1988.
- ↑ Salmedin Mesihović: Antiqvi Homines Bosnae, Filozofski fakultet Univerziteta u Sarajevu, Sarajevo, 2011.
- ↑ Petar Rađenović: Bjelajsko polje i Bravsko, Beograd, 1925.
- ↑ Nacionalni sastav stanovništva - Rezultati za republiku po opštinama i naseljenim mjestima 1991., Državni zavod za statistiku Republike Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 1993.