Gospodarstvo Mađarske
Gospodarstvo Mađarske brzo se i bez težih potresa uključilo u svjetsko gospodarstvo. Mađarska je bila prva nekadašnja socijalistička država koja se već 1988. godine opredijelila za tržišno gospodarstvo, no znatan dio ključnih gospodarskih grana, kao i dio uslužnih djelatnosti je trenutačno u vlasništvu države.
Gospodarstvo Mađarske | ||
---|---|---|
![]() | ||
Mađarska središnja banka u Budimpešti | ||
Valuta | euro | |
Fiskalna godina | Kalendarska godina | |
Gospodarske organizacije | WTO, OECD, BSEC | |
Statistika | ||
BDP (PPP) | 190 milijardi USD (2010. proc.) () | |
BDP rast | 1,7% (2011. proc.) | |
BDP per capita | 19.000 USD (2010. proc.) | |
BDP po sektoru | poljoprivreda (3,3%), industrija (30,8%), usluge (65,9%) (2010. proc.) | |
Inflacija (IPC) | 4,2% (studeni 2010. proc.) | |
Stopa siromaštva | 14% (2010. proc.) | |
Radna snaga | 4,2 milijuna (2009. proc.) | |
Radna snaga prem zanimanju | poljoprivreda (4,7%), industrija (30,9%), usluge (64,4%) (2010. proc.) | |
Nezaposlenost | 10% (svibanj 2011. proc.) | |
Glavna industrija | rudarstvo, metalurgija, građevinarski materijal, tekstil, kemijski proizvodi (posebice područje farmaceutike), motorna vozila | |
Trgovina | ||
Izvoz | 82,49 milijardi USD (2009. proc.) | |
Izvozna dobra | strojevi i oprema, hrana, gorivo, električna energija | |
Glavni izvozni partneri | Njemačka (25,5%), Rumunjska (5,6%), Austrija (5,5%), Slovačka (5,3%), Italija (5%), Francuska (4,8%), UK (4,6%) (2011. proc.) | |
Uvoz | 75,93 milijardi USD (2009. proc.) | |
Uvozna dobra | strojevi i oprema, hrana, gorivo, električna energija | |
Glavni uvozni partneri | Njemačka (25,2%), Rusija (8,6%), Kina (6%), Austrija (6%), Poljska (4,9%), Italija (4,4%), Nizozemska (4,3%) (2011. proc.) | |
Javne financije | ||
Javni dug | 79,6% ukupnog BDPa (2010. proc.) | |
Prihodi | 54,8 milijarde USD (2009. proc.) | |
Rashodi | 59,86 milijardi USD (2009. proc.) | |
Ekonomska pomoć | 302 milijuna USD (EU fondovi) 25 milijardi USD (paket finacijske pomoći u sklopu suradnje sa MMFom) | |
Glavni izvor Svi iznosi izraženi su u američkim dolarima |
Poljoprivreda
urediMađarska ima 4,97 milijuna hektara njiva, 1,15 milijuna hektara travnjaka i pašnjaka, te 225.000 hektara vinograda i voćnjaka. Poljodjelstvo je najznačajnija grana poljoprivrede, pa su glavni proizvodi kukuruz, pšenica, ječam, raž, zob i krumpir. Od industrijskog bilja najvažnija je šećerna repa, a manje uljarice i duhan. Također je važna i proizvodnja povrća. Glavne stočarske grane su svinjogojstvo, peradarstvo, ali i govedarstvo i ovčarstvo.
Od ruda je najvažniji boksit u Bakonjskoj šumi. U Mađarskoj postoje i značajne zalihe fosilnih goriva (lignit, mrki ugljen, kameni ugljen).
Nafta se crpi u županiji Zali u okolici Szegeda, dok su glavna nalazišta zemnoga plina u srednjem i istočnom dijelu Alfölda i u županiji Zali.
Industrija
urediMađarska je poslije Drugog svjetskog rata doživjela brzu industralizaciju po sovjetskom uzoru, prije svega usmjerena na crnu metalurgiju. Ona se zasnivala na domaćoj željeznoj rudi i crnom ugljenu.
Za domaće tržište, između ostalih, bitne su elektrotehnička, tekstilna, metalna, kožarska, cementna, duhanska, staklarska, keramička industrija, te industrija namještaja i obuće.
Turizam
urediNakon pada željezne zavjese Mađarska je postala zanimljiva zapadnim turistima. Glavna turistička područja su Budimpešta i Blatno jezero. Turistima su i privlačna lječilišta na termalnim izvorima, ali i nacionalni park Hortobágy.
Vanjske poveznice
uredi- https://web.archive.org/web/20090825211009/http://english.mnb.hu/Engine.aspx - Mađarska središnja banka
- http://www.kormany.hu/hu/nemzetgazdasagi-miniszterium Arhivirana inačica izvorne stranice od 21. studenoga 2015. (Wayback Machine) - Ministarstvo nacionalne privrede Mađarske