Dobra Voda (Benkovac)
Dobra Voda je selo kraj Stankovaca, na području Grada Benkovca, u Zadarskoj županiji.
Dobra Voda | |
---|---|
Crkva sv. Mihovila u Dobroj Vodi | |
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Općina/grad | Benkovac |
Površina | 3,5 km2 [1] |
Visina | 165 mnm |
Koordinate | 43°55′47″N 15°39′01″E / 43.929692°N 15.650353°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 79 [2] |
– gustoća | 23 st./km2 |
Odredišna pošta | 23422 Stankovci [3] |
Pozivni broj | +385 (0)23 |
Autooznaka | ZD |
Dobra Voda na zemljovidu Hrvatske |
Zemljopisni položaj
urediMjesto se nalazi u Ravnim kotarima, 6 km od Stankovaca, 16 km od Benkovca[4] i na samoj granici Općine Stankovci i Grada Benkovca. Južno od sela nalaze se Radašinovci, a sjeverozapadno Pristeg.
Dobra Voda se nalazi u blizini Vranskog jezera. Sjeveroistočno od naselja teče povremeni potok Dobra Voda koji napaja istoimeni bunar, po kojem je selo dobilo ime. Selo je okruženo šumom i šikarom hrasta medunca i bjelograba te mediteranskim vlažnim visokim travnjacima.[5] Šuma medunca i bjelograba Gajine na turističkom zemljovidu Parka Prirode Vransko jezero označena je kao šumski rezervat.[6]
Stanovništvo
uredibroj stanovnika | 46 | 49 | 47 | 43 | 85 | 160 | 187 | 201 | 197 | 198 | 171 | 114 | 113 | 79 | |||
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
U mjestu su 1709. živjele obitelji Augustina i Jure Guberine, Rade Kužića/Brčića i Ivana Markoševića.[7] Zanimljivo je primijetiti da nijedno prezime koje nalazimo u mletačkom popisu mjesta 1709. nije preživjelo sljedećih 150 godina, u kojima na tom prostoru nije bilo osvajanja ni izravnih borbi. Razloge valja tražiti u kakvoj nepogodi ili selidbi. 1911. tu prebiva 9 obitelji, a 1928. 14 obitelji s 92 osobe.[7] Danas u selu nalazimo prezimena Babić, Čačić, Miletić, Orlović, Rakić, Rogić, Šimunac, Vrkić i Zulić. Svi stanovnici su Hrvati i katolici.
Gospodarstvo i infrastruktura
urediStanovništvo se bavi vinogradarstvom, poljoprivredom, stočarstvom i obrtom (galvanizacijom, tvrtka Zidex).[4][8] Selo ima telefonsku centralu, vodovod (od 1988.) i trafostanicu (od 1972.) Sve ceste s kojima je Dobra Voda povezana s drugim naseljima, kao i ulice u samom mjestu, asfaltirane su.[9] Šire područje Dobre Vode treće je po broju sunčanih sati (2.625) u Hrvatskoj.[10] Kroz Dobru Vodu prolazi turistička biciklistička ruta, namijenjena aktivnijim turistima koji se odmaraju na biogradskoj i pirovačkoj obali.[6]
U izravnoj blizini Dobre Vode (800 m od granice šireg zahvata i 5,8 km od središta) planira se graditi aerodrom Stankovci.[5][11]
Kultura
urediPostoji i zgrada mjesne osnovne škole, koja je nekada bila u uporabi. Tijekom godina bila je devastirana, a zaštićena je od daljnjeg propadanja nakon Domovinskog rata.[9]
Povijest
urediSrednji vijek
urediDobra Voda je vrlo staro naselje. U Srednjem vijeku nalazila se u graničnom području prostora pod vlašću hrvatsko-ugarskih vladara i mletačkog teritorija, točnije Vranskog distrikta.[12] Spominje se u ispravama već 1390. pri određivanju granica danas nestalog sela Šušnja, ali to zasigurno nije najstariji spomen.[13] Sačuvani su dokumenti koji spominju mjesto i 1394.[13] 1396. jednom ispravom određuju se granice sela Dobra Voda, koje je spadalo pod Skradinsku biskupiju.[13] 1402. selo je pripadalo Ostrovičkom kneštvu.[13] Tijekom 14. i 15. st. hrvatsko pleme Prklja tu je imalo posjede.[13] Mjesto se zatim spominje 1479. kao posjed plemića Keglevića.[14][13]
Ranosrednjovjekovna Dobra Voda je ležala u izravnoj blizini stare lučke ceste (pravac Zadar-Zaton kraj Šibenika), današnje ceste D27 (Benkovac-Stankovci).[12] Bila je okružena danas nestalim selima Ušljevas, Ljuborci, Kljakovci, Ritičani, Šušanj.[13] Ostatci stare Dobre Vode s grobljem i temeljima crkve sv. Jeronima su i danas vidljivi sjeveroistočno od današnjeg sela, uz potok i bunar Dobra Voda. Taj je arheološki lokalitet na turističkom zemljovidu Parka Prirode Vransko jezero označen kao starohrvatsko naselje.[6]
1929. u Dobroj Vodi dogodilo se slučajno otkriće 38 mletačkih srebrnih kovanica s likovima duždeva, pomoću kojih je nalaz datiran od 1471. do 1521.[12] Nalaz je bio pohranjen u Arheološkom muzeju u Splitu, koji ga je otkupio od nalaznika, no do danas nalaz je nestao. Jedino što je ostalo je dokumentacija.[12] Pretpostavlja se da je nalaz zapravo plaća nekog vojnika, koji je živio u Dobroj Vodi, a plaću je morao skriti u bijegu pred naletom Osmanlija.[12] Upravo oko 1506. bilježe se prvi pljačkaški upadi osmanlijskih akindžija na okolicu, čime počinje razdoblje života mjesta "na granici", sve do 17. stoljeća i mletačkih osvajanja.[12]
Novi vijek
uredi1636. Dobra Voda ima oko 400 katolika, i u to vrijeme je jedno od većih naselja u okolici (za usporedbu, u Pristegu je tada živjelo 240 katolika).[7] U sedamdeset godina, do 1709., populacija je s 400 stanovnika pala na svega 4 obitelji, što je jasan pokazatelj neke katastrofe.
Zapisano je da su godine 1641. neki Tišnjani i Jezerani u više navrata, u ortaštvu s dva turska podanika iz Dobre Vode, opljačkali pastire na otoku Žutu.[15]
Devetnaesto stoljeće
urediPostupno se srednjovjekovna Dobra Voda napušta, a naselje se izmješta oko 800 metara zapadno, prema Pristegu. Tu, sjeverozapadno od središta današnjeg sela, sačuvan je napušteni dio sela iz 19./20. st. U trećoj vojnoj topografskoj izmjeri Austro-Ugarske 1910. zabilježeno je upravo to, danas napušteno naselje, i to ne pod nazivom Dobra Voda, nego "Babić".[16] To znači da je tada najveći broj stanovnika mjesta nosio upravo to prezime.
Prvi svjetski rat
urediU Prvom svjetskom ratu, stanovnici Dobre Vode, kao i svi stanovnici zadarskog okružja, bili su uključeni u 22. i 23. domobransku pješačku pukovniju.[17] Po objavi rata Srbiji obje su pukovnije angažirane na jugoistočnom bojištu, kada su počele s borbenim djelovanjima prema Srbiji i Crnoj Gori, dok je jedan bataljun 22. pješačke pukovnije poslan u Galiciju, na Istočni front.[17] Teške borbe s velikim gubitcima vodile su se na planini Zajčici i Milenkovom kamenu na Drini. U sklopu Potierove ofenzive uspjele su se probiti u unutrašnjost Srbije do Šapca i Užica. U ovim bitkama sa Srbijom obje "zadarske" pukovnije imale su, kao i čitava Austrougarska vojska, velike gubitke. Godine 1915. prebačene su na Soču, na talijansku bojišnicu, gdje ostaju do kraja rata.[17]
Drugi svjetski rat
urediDobra Voda je odmah po početku rata u Jugoslaviji, u travnju 1941., okupirana i priključena, zajedno s cijelim Ravnim kotarima, fašističkoj Italiji. Mještani su se pojedinačno priključivali NOP-u, ustašama, a bilo je slučajeva, i talijanaškim batinašima. 1943., kapitulacijom Italije, prostor je pod kontrolom i Nijemaca i partizana. Partizani vrše poluprisilnu mobilizaciju, te postupno sve više stanovništva silom prilika odlazi u partizane kako se rat približavao kraju. U mjestu nije postojao Narodnooslobodilački odbor, već je NOO Radašinovci bio nadležan za ovo područje. U borbama kod Vrane i u borbama za oslobođenje Benkovca u srpnju 1944. bilo je borbenih djelovanja i u samom mjestu.[18] U noći na 14. srpnja 1944. 6. dalmatinska brigada smješta stožer svog 2. bataljuna i rezervne odrede u Dobroj Vodi.[18] Već u zoru 14. srpnja njemačka 92. motorizirana brigada, dijelovi divizije Brandenburg i dijelovi 864. pješačke pukovnije sa 7. ustaškom brigadom kreću u akciju "čišćenja terena", nastupajući iz pravca Donjih Lepura i prolazeći kroz Dobru Vodu.[18] Pred njima se partizanske jedinice povlače na Bašićevu glavu između Dobre Vode i Radašinovaca i dalje prema Vranskom jezeru.[18] Nakon oslobođenja Benkovca 10. rujna 1944. prostor je stavljen konačno pod kontrolu partizanskih jedinica.[18]
Za vrijeme poraća, bilo je bivših pripadnika domobranskih i ustaških postrojbi koji su se skrivali po lokalnom kršu i šumama, kao svojevrsni Zeleni kadar, tražeći i kradući hranu i odjeću od lokalnog stanovništva. Posljednjeg "špiljara", kako ih je narod zvao, ubila je milicija početkom pedesetih.
Domovinski rat
urediSpomenici i znamenitosti
uredi- Crkva svetog Mihovila arkanđela u Dobroj Vodi, čija je gradnja počela 1988., a dovršena 2003.[14][9] Posvetio ju je msgr. Ivan Prenđa, zadarski nadbiskup, 13. prosinca iste godine.[14] Crkva je jednobrodna, sa zvonikom s dva zvona na pročelju. Selo s crkvom pripada župi sv. Ante Padovanskog, Radašinovci.[14] Nakon Domovinskog rata, uz cestu prema Radašinovcima napravljeno je novo seosko groblje.[9]
Poznate osobe
uredi- U Dobroj Vodi 1729. rodio se fra Josip Babić († Visovac, 1. lipnja 1816.), dva puta gvardijan franjevačkog samostana na Visovcu, (1787. – 1789. i 1800. – 1803.). Zaslužan je za Visovac zbog tolikih dobročinstava učinjenih samostanu ("ob tota beneficia praestita conventui"), kako pišu franjevački ljetopisci.[7] Pokopan je u crkvi na Visovcu pred malim Gospinim oltarom.[7]
Politika
urediU mjestu nije formiran mjesni odbor na lokalnim izborima 2010. jer se nijedna lista nije kandidirala.[19]
Šport
urediPrije Domovinskog rata, u mjestu se okupljao amaterski nogometni sastav Polet. Danas u selu postoji asfaltirano nogometno igralište (izgrađeno 2003.) i boćalište pored zgrade nekadašnje osnovne škole.[9]
Izvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ a b Feldbauer, Božidar: Leksikon naselja Hrvatske, Prvi svezak: A - LJ, Zagreb, 2004.
- ↑ a b Mario Pokrivač, struč. spec. ing. sec. – zaštita okoliša, dipl. ing. prom.: Zahtjev za ocjenu o potrebi procjene utjecaja na okoliš za zahvat: – Aerodrom Stankovci, Općina Stankovci
- ↑ a b c Zemljovid PP Vransko jezero (PDF). Inačica izvorne stranice (PDF) arhivirana 17. veljače 2012. Pristupljeno 22. travnja 2011. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ a b c d e Bačić, fra Stanko; 1995., Franjevci u zadarskoj nadbiskupiji i ninskoj biskupiji
- ↑ Zidex d.o.o. - o nama. Inačica izvorne stranice arhivirana 26. lipnja 2009. Pristupljeno 4. prosinca 2011. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ a b c d e Dobar život pred Dobrom Vodom, Slobodna Dalmacija, 8.12.2003.
- ↑ Stankovci: Ako ne baš Las Vegas, mogli bismo postati mali Monako, Večernji list, 02.04.2012
- ↑ Vjesnik.hr: »Zimski vez« za male zrakoplove u Ravnim kotarima. Inačica izvorne stranice arhivirana 23. studenoga 2011. Pristupljeno 28. studenoga 2011. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ a b c d e f Šeparović, Tomislav; 2005., Skupni nalaz mletačkog novca iz Dobre Vode kod Benkovca, Starohrvatska prosvjeta (Split), 3.s. (0351-4536) 32 (2005); 237-243
- ↑ a b c d e f g Smiljanić, Franjo; 1995., Teritorij i granice Lučke županije u ranom srednjem vijeku, Radovi Filozofskog fakulteta u Zadru 35(22), 205-256
- ↑ a b c d Zadarska nadbiskupija, župa Radašinovci. Inačica izvorne stranice arhivirana 4. prosinca 2011. Pristupljeno 27. travnja 2011. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Juran, Kristijan; 2005., Kad i u kojim povijesnim okolnostima Murterini i Betinjani dolaze na Kornate?, Povijesni prilozi, br. 28., UDK 949.75, 28 (2005); 135-151
- ↑ Generalni zemljovid Srednje Europe, list 33-44, Zadar
- ↑ a b c Izložba za 90. godišnjicu svršetka Prvog svjetskog rata, Zadarski list, 11.11.2008. Inačica izvorne stranice arhivirana 17. rujna 2014. Pristupljeno 4. prosinca 2011.
- ↑ a b c d e Danilo Damjanović: Šesta dalmatinska udarna brigada
- ↑ Benkovac: Od 36, HDZ vlast osvojio u 22 mjesna odbora, Zadarski list, 01.06.2010. Inačica izvorne stranice arhivirana 25. kolovoza 2013. Pristupljeno 5. prosinca 2011.
Portal Hrvatske – Pristup člancima s tematikom o Hrvatskoj. |