Bespuća povijesne zbiljnosti
Bespuća povijesne zbiljnosti su polemičko-povijesno djelo Franje Tuđmana, prevođeno i na strane jezike.
Bespuća povijesne zbiljnosti
| |
---|---|
Autor | Franjo Tuđman |
Izdavač | Nakladni zavod Matice hrvatske |
Datum (godina) izdanja |
1989. |
Vrijeme (mjesto) nastanka |
Zagreb |
Broj stranica | 505 |
Opis djela
urediKnjigu je Tuđman pripremao od ranih 1980-ih,[1] a objavio 1989. – 1990. godine.[2]
Bespuća se mogu odrediti kao dijelom polemika s političko-ideološkim protivnicima iz Tuđmanova komunistička razdoblja, a dijelom filozofski pokušaj meditacije nad nasiljem u svjetskoj povijesti. Djelo je i pokušaj artikulacije težnje za profiliranjem političke djelatnosti koja će svoj izraz dobiti u borbi za hrvatsku samostalnu državu. Najveći broj ilustracija za svoje tvrdnje o filozofiji povijesti crpi iz knjige Barbare Tuchman o „zlosretnom 14. stoljeću”, dok su klasični filozofi povijesti, kao i istaknutiji domaći geopolitičari (Ivo Pilar i Milan Šufflay) slabo zastupljeni u djelu. U svojemu pojmovnom instrumentariju knjiga je bila pomalo zastarjela već u trenutku izlaska: autorovo pozivanje na marksističke autoritete predstavljalo je anakronizam i u trenutku objave.[nedostaje izvor]
Predmet čestih kritika je Tuđmanov kritički pogled na neka glavnostrujaška tumačenja. U cijelom jednom poglavlju, naslovljenom „O historijatu umnožaba ratnih zločina i stvaranja "jasenovačkog" mita i "bleiburškog" mita”, Tuđman podrobno analizira to pitanje.[3] Namjerom pobijanja „glavnog velikosrpskog mita”, Jasenovca, statistikama je potkrijepljivao proizvoljnost dotadašnjih procjena o žrtvoslovlju tijekom Drugoga svjetskog rata. Naveo je i dosta povjesničara koji problematiziraju brojke o stradanju Židova pod nacističkim režimom, držeći upitnom tezu o 6 milijuna poubijanih Židova. Ti istraživači smatraju da se točna brojka ne može odrediti, ali da je bliža procjeni od 4 milijuna, a ne 6 milijuna.[nedostaje izvor] U djelu otvara i temu židovskih kapoa u koncentracijskim logorima (tj. o «suradnji» židovskih logoraša s nacističkim nadzornicima, uglavnom po memoarima hrvatskoga komunista Ante Cilige, koji je proveo godinu dana kao zatočenik u Jasenovcu).[nedostaje izvor]
Tuđman je također tvrdio da je „orkestrirana navala” srpskih povjesničara na Katoličku Crkvu i njezinu ulogu među Hrvatima, napose tijekom Drugoga svjetskog rata, zapravo nastavak i primjena Stojanovićeve teze s početka 20. stoljeća.[1]
Jezikoslovno nasljeđe djela je ulazak nekih Tuđmanovih novotvorenica u hrvatski jezik.[nedostaje izvor]
Sadržaj djela
uredi- Dio prvi
- Povijest i životna sudba
- I. O orisu jasenovačkog mita i teza o genocidnosti hrvatstva
- II. O »Eri tuđmanovštine« ili otkada i o čemu je spor
- 1. U sukobu s dogmatsko unitarističkim nagnućima na strategijskom području narodne obrane
- 2. U viru ključnog spora oko sloma monarhističke Jugoslavije i Hrvatske u NOR-u
- 3. U procjepu političkog voluntarizma i znanstvenog nastojanja
- 4. U žrvnju obračuna dogmatskih snaga s demokratsko-progresivnim strujama
- Povijest i životna sudba
- Dio drugi
- Povijest kao zločinidba i mitska pričimba
- I. O historijatu umnožaba ratnih žrtava i stvaranja »jasenovačkog« mita i »bleiburškog« mita
- II. Tragovima povijesne (pre)ozbiljnosti i nerazboritosti
- 1. Pri-činidbe mitomanske pri-povijesti
- 2. O ratnim i genocidnim zlodjelima u ranijoj povijesti
- 3. U sjeni »holokausta«
- 4. Svedobna sveudiljnost genocidne činidbe
- Povijest kao zločinidba i mitska pričimba
- Dio treći
- Filozofija i povijesno zlo
- I. Prazdvajanja ljudskog uma nad bivstvom nasilja
- 1. U mitologijsko-religijskom mudroslovlju
- 2. U antičkom filozofskom umovanju
- 3. U kršćanskoj skolastici
- II. Promišljanja smisla neizbježiva zla
- 4. U humanističko-renesansnom povijesno-misaonom grotlu
- 5. Na putovima racionalizma
- 6. U razboru prosvjetiteljskom
- 7. U obzorju europske klasike
- III. Osmišljavanje svrhovitosti i besciljnosti sile
- 8. Na inačištu suglasja i opreka s filozofskim nasljeđem
- 9. U domišljanju pacifističkom i marksističkom
- 10. U faštističko-nacističkom procijepu volje i raz-uma
- 11. U suvremenom promišljanju svevremenskoga bezgraničja zlosilja
- 12. U razdvojbi - zdvojnosti
- I. Prazdvajanja ljudskog uma nad bivstvom nasilja
- Filozofija i povijesno zlo
- Dio četvrti
- Povijesne činjenice i neznanstvene teorije
- I. Izopaka povijesno-znanstvenih činjenica
- 1. O vjerodostojnosti izvora i svjedočanstava o ratnim žrtvama
- 2. O dosadašnjim znanstvenim spoznajama
- II. Mitska podloga teorija o genocidnosti hrvatstva
- 3. Od mita do teorija o genocidnosti svakog hrvatstva
- 4. O povijesnoj krivnji katoličke Crkve
- 5. O prosudbama nacionalizma i separatizma hegemonizma i federalizma
- I. Izopaka povijesno-znanstvenih činjenica
- Zaglavak
- Povijesne činjenice i neznanstvene teorije
- Pretpostavke za ozbiljenje povijesne razboritosti
- Kazalo imena[4]
Izdanja
uredi- hrvatsko
Bespuća povijesne zbiljnosti. Rasprava o povijesti i filozofiji zlosilja,
- Zagreb, 1989.;
- II. izd. 1989.,
- III. i IV. izd. 1990.[2]
- njemačko
- Irrwege der Geschichtswirklichkeit : eine Abhandlung über die Geschichte und die Philosophie des Gewaltübels, Školska knjiga: Zagreb, 1993.[5]
Literatura
uredi- Macan, Trpimir. 1989. Franjo Tuđman: "Bespuća povijesne zbiljnosti", Zagreb, 1989. Republika: časopis za književnost. 45 (11–12): 212–217. ISSN 0350-1337 (COBISS.SI)
Izvori
uredi- ↑ a b Jure Krišto: Katolička crkva i katolicizam u djelu Franje Tuđmana (III.) (pristupljeno 18. kolovoza 2012.). Inačica izvorne stranice arhivirana 7. travnja 2014. Pristupljeno 18. kolovoza 2012. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ a b Životops, Dr. Franjo Tudjman, povjesničar i državnik Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. studenoga 2012. (Wayback Machine) (pristupljeno 18. kolovoza 2012.)
- ↑ Vladimir Žerjavić: "Opsesije i megalomanije oko Jasenovca i Bleiburga. Gubici stanovništva Jugoslavije u drugom svjetskom ratu", Globus: Zagreb 1992. (pristupljeno 18. kolovoza 2012.) (Hrčak)
- ↑ Franjo Tuđman, Bespuća povijesne zbiljnosti, Rasprava o povijesti i filozofiji zlosilja, Nakladni zavod Matice hrvatske, Izabrana djela Franje Tuđmana, Zagreb, 1990., ISBN 86-401-0042-X, str. 506-507
- ↑ Irrwege der Geschichtswirklichkeit : eine Abhandlung über die Geschichte und die Philosophie des Gewaltübels COBISS.si