Berat
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Berat ili Berati (alb. Berat ili Berati; grč. Βεράτι, Verati), grad u južnoj Albaniji. Glavni je grad distrikta Berat i Beratskoga okruga, a smješten je na rijeci Osum, ispod planine Tomorr. U centru grada nalazi se otok Berat. Zbog svoje jedinstvene i bogate arhitekture grad je 1961. godine proglašen albanskim "gradom-muzejom", a 2008. godine, uz grad Gjirokastra, upisan je na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi.
Berat | |
---|---|
Berati | |
![]() Panorama Berata s planinom Tomor u pozadini | |
Nadimak: Grad tisuću prozora ili Grad s dvije tisuće stuba | |
Država | ![]() |
Okrug | Berati |
Albanski distrikt | Berati |
Vlast | |
• Gradonačelnik | Fadil Nasufi (PS) |
Površina | |
• Ukupna | 6,3 km² |
Visina | 58 m |
Koordinate | 40°42′N 19°57′E / 40.700°N 19.950°E |
Stanovništvo (2009.) | |
• Entitet | 70.830 (10,317/km²) |
Poštanski broj | 5001-5006 |
Pozivni broj | 032 |
Stranica | www.bashkia-berat.net |
![]() | |
![]() Položaj Berata u Albaniji |
Ime
urediZa njega se vjeruje da je nastao na mjestu starogrčkog grada Antipateria (grčki: Ἀντιπάτρεια, tj. "Grad Antipatera"), dok je za vrijeme bizantske vlasti bio poznat kao Pulcheriopolis (Πουλχεριόπολις, "grad Pulherija"). Izvorno ime grada je bilo Bel(i)grad (slavenski), a u srednjem vijeku je bio poznat po grčkom zapisu Bellegrada (grčki: Βελλέγραδα), koji je za vrijeme Osmanskog Carstva poznat kao Arnavut Belgradı, kasnije skraćeno u Berat.
Povijest
urediGrčko pleme Deksaroi su tu podigli svoju utvrdu još u 6. st. pr. Kr. Starogrčki polis Antipatreu je osnovao Kasander, sin Antipatera Makedonca, koji ga je nazvao po svom ocu 314. pr. Kr. Nju su osvojili Rimljani u 2. st. pr. Kr. i Livije ga opisuje kao grad sa snažnim utvrdama s obje strane rijeke Osum u tjesnacu koji su Rimljani opljačkali i zapalili.
Nakon pada Zapadnog Rimskog Carstva, grad je postao bizantskim pograničnom utvrdom Pulcheriopolis koju su Slaveni uporno napadali. Naposljetku su ga osvojili Bugari, pod carem Simeonom, u 9. stoljeću i preimenovali ga u Beligrad koji je u 13. stoljeću kratko pripadao Epirskoj despotovini, da bi ga 1281. ponovno osvojio Bizant. Od 1335. do 1337. tu se naseljavaju Albanci, a 1345. godine grad je prepušten Srbiji.
Osmansko Carstvo ga osvaja 1450. godine i vlada njime sve do 1912., ali uz prekid za vrijeme vladavine albanskog vođe Ali Paše (1809. – 1867.). Berat je postao sandžak u vilajetu Janija i isprva je propadao, te je koncem 16. stoljeća imao samo 710 kuća, da bi u 17. stoljeću postao središtem turskog drvorezbarstva na Balkanu. Tijekom 19. stoljeća grad je podupirao Prizrensku ligu, albansku narodnu udrugu.
U listopadu 1944. godine, Antifašističko narodno vijeće Albanije je u Beratu objavilo vlast privremene komunističke vlade, čime je započela dugogodišnja diktatura Envera Hodže.
Znamenitosti
urediPovijesna središta Berata i Gjirokastra | |
---|---|
Svjetska baština – UNESCO | |
Država | |
Godina uvrštenja | 2005. (29. zasjedanje) prošireno 2009. |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | iii, iv |
Ugroženost | — |
Poveznica | UNESCO:569 |
Koordinate | 40°42′18″N 19°56′59″E / 40.704939°N 19.949673°E (WD) |
Berat se danas sastoji iz tri dijela podijeljena rijekom Osum: Gorica, Mangalem i Kalaja koja je stambena četvrt unutar bizantske citadele iznad grada.
Mnoge kuće u Beratu imaju karakterističan lokalni stil zbog koga je grad stekao naziv „Grad tisuću prozora”, jer većina starih kuća ima brojne kvadratične prozore, ali "tisuća" na albanskom (një mijë) može značiti i "jedan na drugom" (një mbi një). Zbog važnosti Berata kao „grada muzeja” u komunističkom režimu, njegovo gradsko sredipte je sačuvano od drastičnog mijenjanja i rušenja koji su pogodili druge gradove u Albaniji, ali mnoge povijesne zgrade su oronule, i još se malo čini na njihovoj obnovi.
Tvrđava iz 13. stoljeća dominira gradom i nadgleda strateški važan put duž riječne doline. Povezana je s ostacima bizantskih zidina iz 5., 6. i 13. stoljeća, a premda je oronula, otvorena je za posjetitelje. U njoj se nalazilo 20 crkava i jedna džamija turkog garnizona. Crkve posjeduju vrijedne freske slikara Onufrija iz 16. stoljeća.
Tekija Helveti (Teqe e Helvetive) iz 15. stoljeća obnovio je vladar Ahmet Kurt Paša 1782. godine, i ima skladni portik ispred velike četvrtaste dvorane za molitvu.
Olovna džamija (Xhamia e Plumbit) iz 1555. godine svojom olovnom kupolom dominira središtem grada.
-
Osum u Beratu
-
Ulica ispod tvrđave
-
Tvrđava u Beratu
-
Kula tvrđave
-
Bizanstka srednjovjekovna crkva Svetog Trojstva
Slavni stanovnici
uredi- Agathangjel Mbrica, umjetnik i zlatar
- Iliaz Vrioni, trostruki premijer Albanije
- Sami Bey Vrioni, otac moderne Albanije
- Taq Tutulani, otac moderne Albanije
- Babë Dud Karbunara, otac moderne Albanije
- Sveta Angelina Srpska, rođena Komneni, žena kralja Stefana Brankovića
Vanjske poveznice
urediOstali projekti
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Berat |