Slavenski jezici
Slavenski jezici (privatni kod: slav) su podskupina Indoeuropskih jezika. Obuhvaćaju 18 živih i izumrlih jezika koji čine tri osnovne grane, istočnu, zapadnu i južnu.[1]
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Slavic_europe.png/275px-Slavic_europe.png)
██ Zapadnoslavenski jezici češki, slovački, poljski, lužičkosrpski, polapski, kašupski
██ Istočnoslavenski jezici ruski, bjeloruski, ukrajinski, rusinski
██ Južnoslavenski jezici slovenski, hrvatski, srpski, bošnjački, crnogorski, makedonski, bugarski
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/4/45/Slavic_languages_hr.png/250px-Slavic_languages_hr.png)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/1/1b/J%C4%99zyki_s%C5%82owia%C5%84skie.jpg/400px-J%C4%99zyki_s%C5%82owia%C5%84skie.jpg)
Ishodište današnjih slavenskih jezika je praslavenski jezik, odnosno stariji rekonstruirani baltoslavenski jezik. U indoeuropske jezike spadaju nadalje s armenskim jezikom, indoiranski jezicima, germanskim jezicima, anatolijskim jezicima ili luvo-hetitskim jezicima †, italskim jezicima, romanskim jezicima, ilirskim jezicima, keltskim jezicima, helenskim jezicima i toharskim jezicima †.
Podjela slavenskih jezika
Kosim su slovima izdvojeni nazivi kojim se više ne koriste ili ih ne priznaje značajan broj govornika.[nedostaje izvor]
Skupina ima 7 živih jezika, dva izumrla i jedan mikrojezik.
- a. češko-slovačka jezična skupina (3)
- a1. češki jezik [ces] 9.490.840.
- a2. moravski jezik - nepriznat jezik u Češkoj
- a3. slovački jezik [slk] 5.019.950.
- a4. knaanski jezik [czk] - izumrli židovsko-slavenski jezik †
- b. lužičkosrpski jezici (2)
- b1. gornjolužičkosrpski jezik [hsb] 18.240.
- b2. donjolužičkosrpski jezik [dsb] 7240.
- c. lehitski ili lehički (4)
- c1. polapski jezik [pox] †
- c2. kašupski jezik [csb] 3.000
- dijalekti: slovinački dijalekt - izumro početkom 20. st.
- c3. poljski jezik [pol] 39.990.670.
- c4. šleski jezik [szl] 60.000 (2002 census).
Drugi govor:
4 priznata jezika:
- a1. bjeloruski jezik [bel] 8.618.630 govornika
- a2. rusinski jezik [rue] 623.960 govornika
- a3. ruski jezik [rus] 143.553.950 govornika
- a4. ukrajinski jezik [ukr] 37.029.730 govornika
Drugi govori:
- suržik - međujezik u Ukrajini
- trasjanka - međujezik u Bjelorusiji
- sibirski jezik - umjetni jezik, inačica ruskoga
Osam jezika, oko devetoga, slavomoliškoga, izvori se razlikuju.
- Zapadni
- a1. crnogorski jezik [cnr] 232.600 govornika
- a2. bošnjački jezik [bos] 2.203.800 govornika
- a3. hrvatski jezik [hrv] 5.546.590 govornika
- a3.1 čakavski[3] [ckm]
- a3.2 kajkavski[4]
- a3.2.1 kajkavski književni jezik [kjv]
- a3.3. gradišćanskohrvatski
- a3.4. moliški hrvatski[5]
- a4. moliški hrvatski [svm]
- a5. slovenski jezik [slv] 1.909.050 govornika
- a6. srpski jezik [srp] 7.020.550 govornika
- Istočni
- b1. bugarski jezik [bul] 9.097.220 govornika
- b2. makedonski jezik [mkd] 2.113.170 govornika (nepriznat u Grčkoj i Bugarskoj)
- b3. starocrkvenoslavenski [chu] †
- Ostali govori i jezici
- banatskobugarski jezik - jezik katoličkih Bugara u Rumunjskoj i Srbiji
- crkvenoslavenski jezik - jezik u uporabi samo u bogoslužju
- prekomurski jezik - nepriznat u Sloveniji, ali je književni jezik u časopisima i mediji
- slavenosrpski jezik - jezik u uporabi samo u bogoslužju
- goranski jezik (?)
- Politički projekt nasilnog spajanja jezika, kao međukorak utapanja hrvatskog u srpski jezik:
- a1. srpsko-hrvatski jezik† koji doista nije ostvaren nikada kao jedan standardni jezik jer su bez obzira na sve nasilne pokušaje unifikacije opstali standardni jezici: hrvatski jezik i srpski jezik, čak i sam kontroverzni naziv jezika u bivšoj SFRJ nikada nije prihvaćen premda se rabio u ustavima pojedinih socijalističkih republika. Od 1. rujna 2008. godine svijet je prihvatio realnost i konačno je prestao postojati kôd i ime za taj neostvareni i nepoželjni hibrid te od tada više ne postoji u međunarodnoj razredbi. Još se ponegdje spominje jedino kao naziv za "srednjojužnoslavensku" skupinu jezika.
Umjetni slavenski jezici
Kreolski slavenski jezici
Wikipedije na slavenskim jezicima
(složene po broju članaka, stanje 2. veljače 2011.)
- pl - poljska
- ru - ruska
- uk - ukrajinska
- cs - češka
- sr - srpska
- sk - slovačka
- bg - bugarska
- sl - slovenska
- hr - hrvatska
- mk - makedonska
- sh - t.zv. srpskohrvatska
- be-x-old - bjeloruska (pisana taraškevicom)
- bs - bošnjačka
- be - bjeloruska
- hsb - gornjolužička
- csb - kašupska
- szl - šleska
- rue - rusinska
- dsb - donjolužička
- cu - staroslavenska
U fazi "inkubatora" su:
- ru-lat - ruski latinicom
- ru-old - ruski po pravopisnoj reformi od 1918.
- sr-zlatb - srpski zlatiborski ("užička")
- surzh - suržik
- sla - slavenoruska (starobjeloruska)
Zatvorene Wikipedije:
- ru-sib - rusko-sibirska
Izvori
- ↑ Ethnologue (16th)
- ↑ Dubravko Škiljan: Pogled u lingvistiku, 4. izmijenjeno izd., Opatija : Naklada Benja, 1994., ISBN 953-6003-07-4, str. 25.
»U Njemačkoj, u predjelu Lužice, između gradova Cottbus i Bautzen, oko 75.000 stanovnika govori lužičkosrpski ili sorapski ili vendski (sa dva dijalekta: gornjolužički i donjolužički), no većina je govornika dvojezična, i pritisak njemačkog je snažan. Tu se ubraja i rusinski kojim govori dvadesetak tisuća ljudi, uglavnom u Vojvodini.«(Škiljan, 1994., 25.)
- ↑ Langston, Keith, “Čakavian”, in: Encyclopedia of Slavic Languages and Linguistics Online, Editor-in-Chief Marc L. Greenberg. Consulted online on 18. kolovoza 2020. <http://dx.doi.org/10.1163/2589-6229_ESLO_COM_032011> Prvo objavljeno na mreži 2020. Nadnevak zadnjega uređivanja: 15. srpnja 2020. Pristupljeno 18. kolovoza 2020.
- ↑ Mužek, Matija, “Kajkavian”, in: Encyclopedia of Slavic Languages and Linguistics Online, Editor-in-Chief Marc L. Greenberg. Consulted online on 18 August 2020 <http://dx.doi.org/10.1163/2589-6229_ESLO_COM_032060> Prvo objavljeno na mreži 2020. Nadnevak zadnjega uređivanja: 15. srpnja 2020. Pristupljeno 18. kolovoza 2020.
- ↑ Breu, Walter, “Molise Slavic”, in: Encyclopedia of Slavic Languages and Linguistics Online, Editor-in-Chief Marc L. Greenberg. Consulted online on 18 August 2020 <http://dx.doi.org/10.1163/2589-6229_ESLO_COM_034736> Prvo objavljeno na mreži 2020. Nadnevak zadnjega uređivanja: 15. srpnja 2020. Pristupljeno 18. kolovoza 2020.
Vanjske poveznice
- Ethnologue (14th)
- Ethnologue (15th)
- Tree for Slavic Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. lipnja 2013. (Wayback Machine)