Alberti
Alberti (de Albertis, degli Alberti), splitska patricijska obitelj. Prema Francescu Carrari podrijetlom su iz Firence odakle su kao pristaše gibelina u sukobima s gvelfima morali pobjeći, pa se jedan ogranak doselio u Split. Od 14. stoljeća nastavali su četvrt Sv. Petra zajedno s obiteljima Cindro, Grisogono i Marulić.[1] Austrijsku potvrdu plemstva dobili su 1822. godine.[2]
Povijest
urediPrvi članovi obitelji u Splitu spominju se od 13. stoljeća, ali se sa sigurnošću mogu pratiti od kraja 14. stoljeća.[3] Tako se prvom osobom iz obitelji može smatrati Teodozija, unuka Dujmovog koji je 1243. godine poginuo u sukobu s Ugrima i Hrvatima iz Klisa.[4]
U 14. stoljeću istaknuo se Janko Alberti, čija se nadgrobna ploča s ugraviranim likom viteza može vidjeti u splitskoj katedrali. Godine 1553. obitelj Alberti navodi se u popisu splitskog plemstva.
Za vrijeme kratkotrajnog oslobođenja Klisa 1596. godine istaknuo se kao junak Ivan Alberti.
Austrijsko plemstvo potvrđeno im je 1822. godine, a titula conte 1907. godine. U 19. stoljeću djeluju splitski načelnik Petar i autonomaš Ivan Lovro.[2][3] U 20. stoljeću obitelj se odselila u Italiju.[5]
Ostali poznati pripadnici su Antun Alberti, pjesnik latinist, Nikola Alberti, splitski arhiđakon, Matija Alberti, hrvatski jezikoslovac i izdavač crkvenih knjiga, Nikola Alberti Matulić, hrvatski pjesnik, Juraj Alberti, glazbeni pisac, Ante Alberti, hrvatski pravnik i skladatelj i Antun Alberti, član Velikoga vijeća 1729. i pisac prigodnih govora.[6]
Grb
urediU modrom štitu nalaze se dvije zlatne koso položene grede. Na jednoj varijanti obiteljskog grba nalazi se iznad štita turnirska kaciga s vizirom i krunom iz koje rastu tri nojeva pera.[7]
Znameniti posjedi
urediBilješke
uredi- ↑ Kuzmanić, Mario-Nepo, str. 59.
- ↑ a b Opća i nacionalna enciklopedija u 20 svezaka, str. 113.
- ↑ a b Hrvatski biografski leksikon, str. 59.
- ↑ Kuzmanić, Mario-Nepo, str. 57.
- ↑ Kuzmanić, Mario-Nepo, str. 62.
- ↑ Alberti (de Albertis, degli Alberti), Hrvatska enciklopedija, Leksikografski zavod Miroslav Krleža
- ↑ Granić, Miroslav; Martinović, Denis, Grbovi i rodoslovlja, str. 6.
Literatura
uredi- Granić, Miroslav; Martinović, Denis, Grbovi i rodoslovlja - iz povijesnog arhiva u Zadru, Književni krug, Split, 1997. ISBN 953-163-080-1
- Hrvatski biografski leksikon, LZMK, Zagreb, 1983.
- Kuzmanić, Mario-Nepo, Splitski plemići, prezime i etnos, Split, 1998. ISBN 953-163-106-9
- Opća i nacionalna enciklopedija u 20 svezaka, sv. I, Pro Lexis, Zagreb, 2005. ISBN 953-7224-01-5