Zeleni kašasti sok
Zeleni kašasti sok ili zeleni smoothie piće je dobiveno od lisnatoga zelenog povrća i voća, odnosno samonikla jestiva bilja.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/4/42/L%C3%B6wenzahn-Smoothie.jpg/220px-L%C3%B6wenzahn-Smoothie.jpg)
Priprema
urediPriprema se u mješaču (mikseru) i sadrži veći udio vlakana u odnosu na voćne frapee. Najčešće se strojno usitnjava mješavina voća i zelenog lisnatog povrća uz dodatak malo vode. Zeleno lisnato povrće i začinsko bilje koje se može koristiti uključuje sve jestive, neotrovne biljke. Prikladne miješalice su tzv. visokoučinkovite miješalice, koje postižu do 30 000 okretaja u minuti.
Prema Boutenko, lišće određenoga povrća sadrži više mikronutrijenata od samoga povrća i samo su voće, lisnato povrće i voda dopušteni kao sastojci za zeleni smoothie, ali ne i korjenasto povrće poput mrkve ili cikle. Nadalje, Boutenko je preporučivala redovitu promjenu zelenih biljaka jer svako lisnato povrće ima određene povoljne sastojke.
Sok po mogućnosti treba piti na prazan želudac.[nedostaje izvor] Većina energije (kalorija) potječe iz šećera u voću i vlakana iz zelenih biljaka. Osim kelja, špinata ili blitve, može se koristiti i začinskim biljem poput peršina ili metvice, ali i samoniklim biljem poput maslačka ili koprive te listova mrkve, cikle ili repe.[1]
Nastanak
urediIzumiteljem se smatra Ruskinja Victoria Boutenko, koja se devedesetih odselila u SAD i postala pobornicom pokreta sirove veganske prehrane. Godine 2004. pripremila je prvi zeleni smoothie (kao prethodnicu njezinih ideja mogu se uzeti Norman W. Walker i Ann Wigmore, koja je promicala korištenje zelenoga soka od pšenične trave još 1984. godine).[2]
Kritika
urediBoutenkine tvrdnje o ljekovitosti zelenih smoothieja[3] nisu dokazane pokusima ili kliničkim studijama. Različite inačice isključivo sirove prehrane svrstavaju se u ideološke oblike prehrane.[4][5]
Povezani članci
urediIzvori
uredi- ↑ Boutenko, Victoria: Grüne Smoothies. lecker, gesund & schnell zubereitet. Nietsch: Emmendingen, 2010., ISBN 978-3-939570-70-7.
- ↑ Wigmore,A. The Hippocrates Diet and Health Program.,Pennington 1984.,str. 85-97
- ↑ Boutenko, Victoria: Zeleno za zdravlje, Zagreb, 2004.
- ↑ Eugster, Gabi: Kinderernährung gesund & richtig: Essen am Familientisch genießen. Elsevier: Urban & Fischer, 2007. ISBN 978-3-437-27860-0. S. 7.
- ↑ Diehl, Johannes Friedrich: Chemie in Lebensmitteln: Rückstände, Verunreinigungen, Inhalts- und Zusatzstoffe. John Wiley & Sons, 2012. ISBN 978-3-527-66084-1, poglavlje 6.