Wikipedija:Izabrani članci/1, 2015.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Galileo-sustermans2.jpg/120px-Galileo-sustermans2.jpg)
Galileo Galilei (1564. – 1642.) bio je talijanski matematičar, fizičar, astronom i filozof. U okviru znanstvene revolucije odigrao je značajnu ulogu u razvoju moderne znanosti. Unaprijedio je teleskopski instrumentarij i sustavno promatrao nebo, što je za posljedicu imalo otkriće i analizu Jupiterovih satelita, Sunčevih pjega, Mjesečevih kratera i Mliječne staze. Drugi veliki Galilejev doprinos je pozitivan nastavak istraživanja Kopernikovog heliocentričnog sustava, naročito otkrićem Venerinih mijena. Istraživao je također zakonitosti gibanja tijela, zakon gravitacije i začeo ideju principa relativnosti. Zbog napretka u metodologiji znanstvenoga eksperimenta i empirijski utemeljenoga povezivanja astronomije i kozmologije, Galileja se dogovorno naziva ocem moderne astronomije, ocem moderne fizike, ocem znanosti i ocem moderne znanosti.
Iako rimokatolik i pionir Papinske akademije znanosti, te u mladosti sklon ideji zaređenja, Galileo je inzistiranjem na heliocentričnom sustavu kao ispravnoj astronomskoj teoriji ušao u polemične sukobe s Crkvom i drugim astronomima zbog njihove tadašnje sklonosti klasičnom geocentričnom sustavu. Pod sumnjom za herezu i optužbom za pokušaj potkopavanja aristotelijanske filozofije prirode i Biblije, Rimska inkvizicija je 1615. godine istražila Galilejev slučaj, te mu potom i zabranila da promiče heliocentrični sustav, a njegova istraživanja uvrstila je u popis zabranjenih djela. U kućnom pritvoru dovršava Discorsi e dimostrazioni matematiche, intorno à due nuove scienze, subverzivno djelo u romanističkom dijalogu, koje kasnije postaje temeljem kinematike. Godine 1992. Papa Ivan Pavao II. službeno je ustanovio pogrešku Rimske inkvizicije, zatražio oprost i tom prilikom pozvao druge na dijalog znanosti i vjere po uzoru na Galilea.