Veria
Veria (grčki: Βέροια ili Βέρροια, ali i Φέροια na starogrčkom jeziku; makedonski: Бер; bugarski: Бер; turski: Karaferye) je grad na podnožju
planine Vermion (Karakamen) u Grčkoj. Današnja Veria je trgovačko središte Egejske Makedonije, sjedište prefekture Emacija i sjedište episkopije episkopije Grčke pravoslavne crkve.
Veria
Βέροια | |
---|---|
Osnovni podatci | |
Država | ![]() |
Periferija | Središnja Makedonija |
Prefektura | Emacija |
Stanovništvo | 47.411 (2001) |
Površina | 359.146 km² |
Visina | 128 m |
Koordinate | 40°31′N 22°12′E / 40.517°N 22.200°E |
Vremenska zona | Srednjoeuropsko vrijeme (UTC+2) |
- Ljeto (DST) | Srednjoeuropsko ljetno vrijeme (UTC+3) |
Poštanski broj | 591 00 |
Pozivni broj | 23310 |
Registarska oznaka | ΗΜ |
Gradonačelnik | Charoula Ousoultzoglou-Georgiadi |
Službena stranica | www.veria.gr |
Karta | |
Povijest
urediGrad Veria prvi put se spominje u spisima povjesničara Tukidida oko 432. god. pr. Kr.[1] Najstarije ljudsko stanište Nea Nikomedia otkriveno je na 9 km u pravcu sjeveroistoka ( postojalo je već oko 6 250 god. pr. Kr. ) Grad je dobio ime po svojem mitskom osnivaču koji je bio Feron (ili Veron), ili po njegovoj kćeri Veriti. Najstariji stanovnici grada bili su znani kao Vriges, i bili su makedonskog podrijetla. Makedonci su od Verie napravili svoj drugi najveći grad ( odmah iza prijestolnice Pelle).
Rimski car Dioklecijan proglasio je Veriu jednom od dvije prijestolnice rimske provincije Makedonije. Za vrijeme Rima, Veria je postala jedna od prvih ranokršćanskih vjerskih zajednica. Izvan grada nalazilo se židovsko naselje gdje je Apostol Pavao propovjedao prvim kršćanima[2] nakon odlaska iz Soluna. Prvi episkop Beroree (tako se zvao grad za rimskih vremena) bio je Onisim, vrlo vjerojatno je da je to bio poznati apostol sv. Onisim( rob Filimona).
Pod Bizantom grad je nastavio rasti i cvjetati sve dok ga nisu orobili Bugari u IX st. Za vrijeme križarskih ratova grad su osvojili Normani (1185.) te potom Franci (1204.). Sredinom XIII st. gradom su vladali srpski despoti. 1361. godine grad je pao pod vlast otomanskog carstva pod kojim je ostao sve do 1912. godine, kad je ušao u sastav Kraljevine Grčke.
Zemljopisne odlike
urediGrad Veria nalazi se na obroncima planine Vermion i dominira dolinom Emacija. Blizu grada na planini Vermion, nalazi se mjesto Seli vrlo poznato skijalište u Grčkoj, a na par kilometara južno od Verie nalaze se velika umjetna akomulaciona jezera; Sfikia i Polyfytos na rijeci Aliakmon.
Solun se nalazi 65 km sjeveroistočno od grada, Naousa je udaljena 16 km u pravcu sjeverozapada, grad Kozani udaljen je 42 km u pravcu zapada, a grad Katerini 38 km sjeveroistočno od Verie. Arheološko nalazište Vergina, grad s kraljevskom grobnicom Filipa II. makedonskog, nalazi se na 11 km jugoistočno od grada.
Rast stanovništva tijekom vremena
urediGodina | Stanovnika | Promjene | Stanovništvo općine | Promjene |
---|---|---|---|---|
1981 | 37,966 | - | - | - |
1991 | 37,858 | -108/0.29% | 42,910 | - |
2001 | - | - | 42,794 | -116/-0.27% |
Klimatske prilike
urediVeria ima uobičajenu kontinentalnu klimu, poput svih grčkih gradova u planinskoj unutrašnjosti, s kišnim i hladnim zimama i vrlo toplim i sušnim ljetima. U ljetu 2007. godine izmjerena je najviša temperatura u Veriji od 44 [°C].
mjesec | Sij | Vel | Ožu | Tra | Svi | Lip | Srp | Kol | Ruj | Lis | Stu | Pro |
Najviše temperature [°C] | 7 | 9 | 10 | 16 | 19 | 29 | 29 | 24 | 19 | 16 | 12 | 5 |
Najniže
temperature [°C] |
3 | 6 | 8 | 11 | 16 | 19 | 17 | 14 | 12 | 10 | 8 | 4 |
Rekordne temperature [°C] | 20 | 22 | 25 | 31 | 36 | 44 | 42 | 39 | 36 | 32 | 27 | 26 |
Izvori
uredi- ↑ (grč.) veria.gr, Veria:Its history Arhivirana inačica izvorne stranice od 6. ožujka 2008. (Wayback Machine), pristupljeno 1. lipnja, 2008.
- ↑ (grč.) hellasportal.gr, Apostle Paul preach in Veria[neaktivna poveznica], pristupljeno 1. lipnja 2008.
Vanjske poveznice
uredi- (grč.) Veria online Arhivirana inačica izvorne stranice od 28. veljače 2009. (Wayback Machine)