Svemir
Svemir je čitav svijet što nas okružuje: prostor, vrijeme, materija, energija, planeti, zvijezde, galaktike, intergalaktički prostor i sve iza toga.
Fizikalna kozmologija |
Fizikalna kozmologija |
Svemir · Veliki prasak |
Rani svemir |
Inflacija svemira · Nukleosinteza |
Šireći svemir |
Crveni pomak · Hubbleov zakon |
Oblikovanje strukture |
Oblik svemira |
Komponente |
Povijest |
Eksperimenti u kozmologiji |
Opservacijska kozmologija |
Znanstvenici |
Einstein · Friedman · Lemaître |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/0/06/Universum.jpg/220px-Universum.jpg)
Grane znanosti koje proučavaju svemir su astronomija (znanost o zvijezdama), zatim kozmogonija i kozmologija. Dio svemira koji čine Sunce i 8 planeta koji kruže oko njega (uključujući i Zemlju) zove se Sunčev sustav.
Pretpostavlja se da je svemir star oko 13,8 milijarda godina, te da je nastao u velikom prasku (Big Bang). Svemir se ugrubo sastoji od galaktika (nakupina milijuna zvijezda), praznog prostora, te međuzvjezdane tvari. Galaktike su organizirane u galaktička jata i superjata.[1]
Pretežni su sastojci svemira elementi vodik (maseni udjel gotovo 75 %) i helij (oko 25 %), dok ostali elementi čine 1 do 2 %. Uzevši da je masa prosječne zvijezde jednaka masi Sunca (2 · 1030 kg), u galaktikama se nalazi više stotina milijardi sunaca, a broj se i samih galaktika procjenjuje na više stotina milijardi. U kozmologiji se prešutno pretpostavlja da je vidljivi svemir samo dio cijeloga svemira. Nema dokaza da je svemir doista konačan ili beskonačan. Današnji teleskopi postupno prodiru u područja s mlađim galaktikama u dalekom svemiru.[2]
Najstarije kozmološke modele svemira razvili su stari grčki i indijski filozofi te su bili geocentrični, postavljajući Zemlju u središte svemira.[3][4] Tijekom stoljeća preciznija astronomska promatranja navela su Nikolu Kopernika da razvije heliocentrični model sa Suncem u središtu Sunčevog sustava. Razvijajući zakon univerzalne gravitacije, Isaac Newton se nadovezao na Kopernikov rad, kao i na Keplerove zakone planetarnog gibanja i opažanja Tycha Brahea. Daljnja poboljšanja promatranja svemira dovela su do spoznaje da je Sunce jedna od stotina milijardi zvijezda na Mliječnom putu, koja je jedna od najmanje stotina milijardi galaksija u svemiru. Mnoge zvijezde u našoj galaksiji posjeduju planete. U većim razmjerima, galaktike su raspoređene jednoliko i jednako u svim smjerovima,[1] što znači da svemir nema ni ruba ni središta. Na manjim mjerilima galaktike su raspoređene u skupovima i superskupovima koji tvore ogromna vlakna i praznine u prostoru, stvarajući ogromnu strukturu poput pjene.[5] Otkrića početkom 20. stoljeća predlažu da je svemir imao početak i da se prostor od tada širi,[6] i trenutno se još širi sve većom brzinom.[7]
Postoje brojne hipoteze o konačnoj sudbini svemira i o tome što je, ako ništa drugo, prethodilo velikom prasku, dok drugi fizičari i filozofi odbijaju nagađati, sumnjajući da će podaci o prethodnim stanjima ikada biti dostupni. Neki su fizičari predložili različite hipoteze o multisvemirima, u kojima bi naš svemir mogao biti jedan od mnogih svemira koji također postoje.[8][9][10]
Povezani članci
urediIzvori
uredi- ↑ a b svemir | Proleksis enciklopedija. Pristupljeno 19. svibnja 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ svemir | Hrvatska enciklopedija. Pristupljeno 19. svibnja 2020. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Dold-Samplonius, Yvonne. 2002. From China to Paris: 2000 Years Transmission of Mathematical Ideas. Franz Steiner Verlag
- ↑ Thomas F. Glick. Medieval Science Technology and Medicine: An Encyclopedia. Routledge
- ↑ Carroll, Bradley W. 23. srpnja 2013. An Introduction to Modern Astrophysics. Pearson
- ↑ Hawking, Stephen. 1988. A Brief History of Time. Bantam Books
- ↑ The Nobel Prize in Physics 2011. Pristupljeno 16. travnja 2015.
- ↑ Greene, Brian. 2011. The Hidden Reality. Alfred A. Knopf
- ↑ Ellis, George F.R. 2004. Multiverses and physical cosmology. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 347 (3): 921–36
- ↑ Palmer, Jason. (August 3, 2011) BBC News – 'Multiverse' theory suggested by microwave background. Retrieved November 28, 2011.
Vanjske poveznice
uredi- Osnove astronomije Arhivirana inačica izvorne stranice od 4. kolovoza 2004. (Wayback Machine)
- Astronomija NET Arhivirana inačica izvorne stranice od 24. ožujka 2004. (Wayback Machine)
- Svemir.org Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. veljače 2009. (Wayback Machine)