Turanj (Sveti Filip i Jakov)
Turanj je turističko primorsko mjesto u Zadarskoj županiji koje je šetnicom uz obalu, u smjeru jugoistoka, spojeno sa susjednim mjestom Svetim Filip i Jakovom. Ispred Turnja protežu se otočići Babac i Komornik, a nedaleko se nalazi svjetski poznati srcoliki otočić Galešnjak. Mjesto je nazvano prema ostacima srednjovjekovne utvrde.
Turanj | |
---|---|
![]() | |
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Općina/grad | Sveti Filip i Jakov |
Najbliži veći grad | Biograd na Moru (3) Zadar (15) |
Površina | 4,3 km2 [1] |
Koordinate | 43°58′00″N 15°23′43″E / 43.966758671918505°N 15.39536713206553°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 1121 [2] |
– gustoća | 261 st./km2 |
Odredišna pošta | 23207 Sveti Filip i Jakov [3] |
Pozivni broj | +385 (0)23 |
Autooznaka | ZD |
Turanj na zemljovidu Hrvatske |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/hr/thumb/f/fa/Turanj.jpg/290px-Turanj.jpg)
Zemljopis
urediNalazi se u Pašmanskom kanalu i okružuje ga mali arhipelag sa 16 otočića. Prostire se uz otprilike 4 kilometra obale. Kroz mjesto prolazi Jadranska magistrala što ga čini prometno lako dostupnim. Zanimljivost je Pašmanskog kanala da morske struje kroz njega periodički teku u oba smjera što je rijedak svjetski fenomen.
Stanovništvo
urediU mjestu je prema popisu stanovništva iz 2001. godine mjesto bilo 1.145 stanovnika.
U mjestu je prema popisu stanovništva iz 2011. godine mjesto bilo 1.207 stanovnika.[4]
broj stanovnika | 324 | 458 | 334 | 478 | 544 | 518 | 804 | 563 | 770 | 863 | 860 | 880 | 926 | 1062 | 1145 | 1207 | 1121 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Povijest
urediPrvi arheološki tragovi na području Turnja potječu još iz mlađeg kamenog doba, a naseljeno je bilo do brončanog doba. Otočić je u brončano doba bio spojen kopnom. Prvo se naselje zvalo Tukljača (Tukljačane, Tuklječane), a u rimsko doba su se tu nalazile tri lučice i veliko rimsko imanje. Iz tog doba sačuvane su tri crkvene knjige na glagoljici i dva povijesno važna glagoljaška kamena natpisa.
Crkvica Neoskvrnjenog začeća ili sv. Marije na mjesnom groblju iz 845. godine podignuta je na ostacima rimske ville rustice.
Godine 1444. u Turnju je sagrađena utvrda hrvatskih plemića Meštrovića iz čijeg vremena je ostao sačuvan Kaštel (kula), glavna vrata i dio zidina. Po toj kuli je Turanj dobio ime Toretta (prema latinskom: turris - toranj, kula) koje je s vremenom dobilo današnji oblik. Utvrda je bila sagrađena tik uz more, a zidine su podupirale tri kule. Turanj je za vrijeme Kandijskog rata bio carinarnica, dio stanovništva je u to doba bio sklonjen na obližnje otoke Pašman i Babac, a Turanj su jednom prilikom Mlečani zapalili da ne bi pao u turske ruke.
Godine 1450. unutar turanjskih zidina bila je sagrađena crkva koju je za vrijeme Kandijskog rata srušio i zapalio Ibrahim-paša, a na njenom mjestu je 1675. sagrađena sadašnja župna crkva Gospe Karmelske.
Spomenici i znamenitosti
urediU središtu mjesta nalazi se crkva posvećena Gospi od Karmela iz 15. stoljeća čiji se blagdan posebno slavi, a tijekom turističke sezone uz pučke svečanosti održava se i turanjska fešta.
Izvan mjesta u neposrednoj blizini obale nalazi se crkva sv. Marije na lokalitetu Tukljača, a na otoku Babcu se nalazi crkva sv. Andrije (13. – 15. stoljeće). Iznad naselja do vidikovca na lokalitetu Crni krug (138 metara nadmorske visine) može se stići pješačko-biciklističkom stazom gdje se nalazi gradina iz željeznog doba.
Kultura
urediU Turnju djeluju Kulturno-umjetnička udruga Maslina koja pridonosi očuvanju starih običaja stanovnika Turnja te Ženska klapa Karmel koja njeguje dalmatinski klapski izričaj.
Šport
uredi- Vaterpolski klub Croatia Turanj osnovan je 1949. godine i danas ima oko 30 članova.
- Nogometni športski klub Croatia Turanj koje ima svoje igralište u predjelu Turnja Krč.
Izvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima, popis 2011.
Portal Hrvatske – Pristup člancima s tematikom o Hrvatskoj. |