Stjepan Škreblin
Stjepan Škreblin (Pregrada, 10. prosinca 1888. – Zagreb, 19. rujna 1982.), hrvatski matematičar.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/hr/thumb/2/2e/Stjepan_Skreblin.jpg/220px-Stjepan_Skreblin.jpg)
Životopis
urediRođen je u Pregradi 1888. godine. Klasičnu gimnaziju je završio u Zagrebu 1908. godine.[1] Diplomirao je matematiku i fiziku na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. 1912. postao je asistent matematičke stolice na zagrebačkom sveučilištu. Od 1913. predaje na Kraljevskoj klasičnoj gornjogradskoj gimnaziji, a od 1915. postaje profesor i na Donjogradskoj Klasičnoj gimnaziji gdje je predavao sve do 1941. godine.[2] Od 1920. predaje matematiku i na Višoj pedagoškoj školi u Zagrebu. Predavao je mnogim generacijama učenika i studenata, među kojima je bio i akademik Vladimir Devidé. Svojim stručno-pedagoškim člancima značajno je pridonio unapređenju nastave matematike i fizike. Od početka izlaženja "Matematičko-fizičkog lista" do 1956. bio je tehnički, a zatim od 1956. do 1975. glavni urednik. Prof. Škreblin je bio jedan od najplodnijih autora izvornih matematičkih udžbenika te najistaknutiji metodičar matematike za srednje škole u bivšoj Jugoslaviji. Svoje izvrsno poznavanje komparativne literature (ponajviše njemačke i francuske) primijenio je u koncipiranju novih udžbenika, koje je krasilo grafičko predočavanje, tijesno povezivanje pojedinih teorema i svestrano razmatranje zadataka koje je širilo matematičke vidike i produbljivalo matematičku pismenost. Njegovi udžbenici su doživjeli više od 150 izdanja, a neki su bili prevedeni na talijanski i makedonski jezik. Dobitnik je najviše nagrade "Ivan Filipović" za svoj nastavnički angažman te nagrade "Davorin Trstenjak" za životno djelo.
U povodu 1000. obljetnice krunidbe kralja Tomislava 1925. godine izdano je u Hrvatskoj reprezentativno djelo "Znameniti i zaslužni Hrvati". Iako je tada bio još vrlo mlad (imao je 37 godina), u njoj je zasluženo svoje mjesto dobio i profesor Stjepan Škreblin. Doživio je duboku starost i umro 1982. u Zagrebu.
Izvori
uredi- ↑ Koprek, Ivan, Thesaurus Archigymnasii, Zbornik radova u prigodi 400. godišnjice Klasične gimnazije u Zagrebu (1607. – 2007.), Zagreb, 2007., str. 924., ISBN 978-953-95772-0-7
- ↑ Koprek, Ivan, Thesaurus Archigymnasii, Zbornik radova u prigodi 400. godišnjice Klasične gimnazije u Zagrebu (1607. – 2007.), Zagreb, 2007., str. 899., ISBN 978-953-95772-0-7
- Znameniti i zaslužni Hrvati te pomena vrijedna lica u hrvatskoj povijesti od 925-1925, Zagreb, 1925.
- Smontara A., Stjepan Škreblin (1888. – 1982.), Matematičko-fizički list, Zagreb, god.53. (2002/2003).
Vanjske poveznice
uredi- Članak akademika Vladimira Devidéa o profesoru Stjepanu Škreblinu
- Vladimir Devidé: Sjećanje na profesora Stjepana Škreblina Arhivirana inačica izvorne stranice od 18. travnja 2016. (Wayback Machine)
- I. Vuković, A. Valent, Ž. Hanjš: Prilog istraživanju bio-bibliografije Stjepana Škreblina, Prirodoslovlje 1-2/2017, str. 3-26 Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. veljače 2019. (Wayback Machine)