Srb
Srb je naselje u planinskom dijelu Hrvatske smješteno u jugoistočnom dijelu Like.
Srb | |
---|---|
Ulaz u Srb | |
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Općina/grad | Gračac |
Površina | 17,7 km2 [1] |
Koordinate | 44°21′47″N 16°07′19″E / 44.363°N 16.122°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 301 [2] |
– gustoća | 17 st./km2 |
Odredišna pošta | 53250 Donji Lapac [3] |
Pozivni broj | +385 (0)23 |
Srb na zemljovidu Hrvatske |
Zemljopisni položaj
urediNalazi se u dolini izvora rijeke Une na cesti koji spaja Donji Lapac i Knin, istočno od Gračaca.
Stanovništvo
urediPo posljednjem popisu stanovništva iz 2011. u Srbu živi 472 stanovnika.[4]
broj stanovnika | 861 | 1043 | 1058 | 1121 | 1240 | 1257 | 1302 | 1395 | 971 | 930 | 956 | 1156 | 1227 | 1454 | 334 | 472 | 301 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Povijest
urediOd 14. do 19. st.
urediSrb se spominje u 14. stoljeću kao starohrvatski srednjovjekovni grad. Iz nekih isprava iz 1345. godine vidi se da je starohrvatski srednjovjekovni grad Srb pripadao Hrvatsko-Ugarskom kralju kao kraljevska utvrda-citadela, (castra nostra regalia, videlicet Tininium... castrum Szereb... castrum Unach vocata cum corum supatibus et pertinensiis). Starohrvatski grad Srb bio je sazidan na visoku brijegu iznad potoka Sredice, gdje mu se ostaci i danas vide.
Do 1528. godine stanovništvo Srba i okolice sačinjavali su isključivo Hrvati iz plemena Lapčana. "Godine 1551. general Ivan Lenković je javio kralju Ferdinandu da su Turci izveli iz unutrašnjosti Turske više tisuća Morlaka ili Vlaha i da su se naselili oko mjesta Srba i na Kosovo polje kod Knina. S tim Vlasima su vjerojatno došli i pravoslavni kaluđeri koji su osnovali pravoslavni samostan."[5]
S vremenom se ti Vlasi pod utjecajem srpske pravoslavne Crkve tek od 1830. godine počinju izjašnjavati kao Srbi (Povijesni zapisi u arhivu Republike Hrvatske).[6]
Drugi svjetski rat
uredi27. srpnja 1941. u Srbu se dogodio drugi značajniji oružani sukob protiv vlasti Nezavisne Države Hrvatske, koji je neopravdano prikazivan kao prvi takav sukob. Jugoslavenska historiografija zaobilazila je četnički ustanak u istočnoj Hercegovini mjesec dana prije.[7]
U Srbu su pobunu od 27. srpnja 1941. godine vodili četnički kolovođe i srpski pobunjenici Torbica, Keča, Omčikus i Radenović koji su na dan ustanka osnovali u Srbu oružani četnički puk (brigadu) s 1000 četnika (vođa četnika u kninskoj krajini bio je bivši pravoslavni pop Momčilo Đujić koji je osnovao tzv. Dinarsku diviziju). Vođa srpskih komunista u Lici, Đorđe Đoko Jovanić, bio je zapovjednik partizanskog odreda sa 60 srpskih komunista koji su se pridružili četničkom ustanku i sudjelovali u etničkom čišćenju hrvatskih civila. U samome mjestu Srb, srpski pobunjenici osvojili su napuštenu žandarmerijsku stanicu NDH, i zarobili mjesnog župnika rimokatoličke crkve monsinjora Jurja Gospodnetića i potom ga mučili i ispekli na ražnju.[8]
U SFRJ se, sve do 1991., taj dan slavio kao Dan ustanka naroda Hrvatske. Do 1991. godine, u SR Hrvatskoj taj se datum obilježavao kao Dan ustanka naroda i narodnosti SR Hrvatske, čije je obilježavanje odredio ZAVNOH na svojoj posljednjoj sjednici u kolovozu 1945. godine, a u samostalnoj Hrvatskoj, kao Dan antifašističke borbe obilježava se 22. lipnja, jer je na taj dan 1941. osnovan Prvi sisački partizanski odred.
Balvan revolucija i Domovinski rat
urediDana 25. srpnja 1990. održan je velikosrpski Sabor u Srbu na kojem je donesena secesionistička Deklaracija o suverenosti i autonomiji srpskog naroda. Neposredno poslije 17. kolovoza 1990. izbila je balvan revolucija, oružana pobuna protiv legalne hrvatske vlasti. Pobunjenici su uspostavili paradržavnu vlast i de facto bili integrirani u ustavno-pravni poredak Srbije. Višestrukim upletanjima JNA, MUP RH nije uspio vratiti Srb u ustavno-pravni poredak Hrvatske. Mjesto je ostalo pod srpskom pobunjeničkom okupacijom sve do oslobodilačke akcije Oluja. Srb je do 1995. bio u sastavu Općine Donji Lapac, a od 1995., nakon oslobođenja toga kraja Hrvatske, priključen je Općini Gračac.
Poznate osobe
uredi- Gustav Haueise (r. 1. svibnja 1910.), slikar, nadimkom Likan.
Izvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima, popis 2011.
- ↑ Ivan Mužić, Hrvatska povijest devetoga stoljeća, Naklada Bošković, Split, 2006. godine, ISBN 953-263-020-1
- ↑ Štedimlija, Savić Marković. Zavjere protiv svjetskoga mira, Alfa, Zagreb, 2005., ISBN 953-168-653-X
- ↑ Davor Marijan: Lipanjski ustanak u istočnoj Hercegovini 1941. godine, Časopis za suvremenu povijest, sv. 35 br. 2, listopad 2003.
- ↑ Goran Jurišić, voditelj Hrvatskog centra za istraživanje zločina komunizma[neaktivna poveznica]
Dopusnica nije potvrđena VRTS-om.
Sav sadržaj pod ovom dopusnicom popisan je ovdje.
Portal Hrvatske – Pristup člancima s tematikom o Hrvatskoj. |