Tajland
Tajland ili Taj,[2][3] rjeđe Tajska, službeno Kraljevina Tajland (staro ime ove države je bilo Sijam) je država u jugoistočnoj Aziji. Na jugu izlazi na Tajlandski zaljev, dio Južnog kineskog mora. Graniči na zapadu s Mjanmarom, na sjeveru i istoku s Laosom, na istoku s Kambodžom i na jugu s Malezijom.
Kraljevina Tajland ราชอาณาจักรไทย (Rāčhānāčâkr Thai) | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Himna Phleng Chat | |||||
![]() Položaj Tajlanda | |||||
Glavni grad | Bangkok | ||||
Službeni jezik | tajski | ||||
Državni vrh | |||||
- Kralj | Maha Vajiralongkorn | ||||
- Predsjednik Vlade | Paetongtarn Shinawatra | ||||
Neovisnost | Od Khmerskog Carstva 1238. | ||||
Površina | 49. po veličini | ||||
- ukupno | 514.000 km2 | ||||
- % vode | 0.4 % | ||||
Stanovništvo | 20. po veličini | ||||
- ukupno (2018) | 69.306.160 [1] | ||||
- gustoća | 136/km2 | ||||
Valuta | baht (100 satanga) | ||||
Pozivni broj | +66 | ||||
Vremenska zona | UTC +7 | ||||
Internetski nastavak | .th |
Zemljopis
urediPlanine zauzimaju sjeverni i zapadni dio zemlje (najviši vrh je Inthanon, 2.565 m). Na sjeveroistoku se nalazi brežuljkasta uzvisina Khorat koju rijeka Mekong dijeli od Laosa. Središnji dio zemlje zauzima široka dolina rijeke Chao Phraya. Dolina je jezgra tajlandske države; ovdje živi većina stanovništva. Tajlandu pripada i sjeverni dio Malajskog poluotoka.
Povijest
urediPrvo domaće kraljevstvo bilo je kraljevstvo Sukhothai (tajlandski: สุโขทัย, RTGS: Sukhothai, IAST: Sukhodaya, izgovara se [sù.kʰǒː.tʰāj]) koje je bilo postklasično tajlandsko kraljevstvo (mandala) u kontinentalnoj jugoistočnoj Aziji koja je okruživala drevni glavni grad Sukhothai u današnjem sjeverno-središnjem Tajlandu. Kraljevstvo je utemeljio Si Inthrathit[4] 1238. i postojalo je kao neovisna država sve do 1438. kada je, nakon smrti posljednjeg sukhothaiskog kralja Borommapana (Maha Thammaracha IV.), [5] palo pod utjecaj susjednog kraljevstva Ayutthaye,[6] a nakon poraza od burmanskih snaga tajlandsku državu je 1769. ponovo ujedinio kralj Taksin. Njegov general Chakkri preuzeo je prijestolje 1782. i pod imenom Rama I.[7] osnovao dinastija Chakkri[8] iz koje potječe i današnji kralj Maha Vajiralongkorn.[9]
Promjena imena
urediU doba kolonijalnih osvajanja europskih sila u 19. stoljeću Sijam (Tajland) je uspio očuvati neovisnost, iako se obično smatrao dijelom britanske interesne sfere. Nakon državnog udara 1932. postao je ustavna monarhija, a na vlasti su se uglavnom smjenjivale vojne vlade.
Država Sijam preimenovana je 24. lipnja 1939. godine u Tajland odlukom tadašnjeg diktatora Plaeka Phibunsongkhrama.[10] U doba drugog svjetskog rata surađivao je s Japanom, ali nakon rata nije okupiran zbog podrške SAD-a koje su trebale pouzdanog antikomunističkog saveznika u jugoistočnoj Aziji. Politički stabilna civilna vlada formirana je 1992.
Stanovništvo
urediVećinu stanovništva čine etnički Thai (Tajci) čiji je jezik član tajske jezične skupine (srodan laoskome) i koji su uglavnom budisti. Osim njih, u zemlji živi i velik broj Laošana koncentriranih u sjeveroistočnom dijelu zemlje. Brojna kineska zajednica ima velik utjecaj u gospodarskom životu zemlje. Na sjeveru žive planinski narodi, među kojima se ističu Hmong i Karen.
Gospodarstvo
urediU posljednja dva desetljeća tajlandsko gospodarstvo je zabilježilo jednu od najvećih stopa rasta na svijetu, s prekidom u doba azijske financijske krize 1997. – 1998. Izvoz industrijskih proizvoda, osobito elektronike, odjeće i obuće, vozila, namještaja, hrane, plastike i igračaka čini oko 60% BDP-a. Sve je važniji i turizam. BDP je u 2004. bio 8.100 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.
Izvori
uredi- ↑ Populacija Tajlanda 2018 [Populacija Tajlanda]. worldometers.info (engleski). Pristupljeno 2. siječnja 2019.
- ↑ Stazić, Žaverije; Petrović, Rude; Stanić, Franjo. Geografija svijeta : Azija : Afrika, III. knj., Seljačka sloga, Zagreb, 1955., str. 182. – 188. (Sijam ili Taj (Thailand)), dijelove knjige Južna Azija i Japan napisao je Rude Petrović
- ↑ Anić, Vladimir. Rječnik hrvatskoga jezika, 2. dopunjeno izd., Novi Liber, Zagreb, 1994., ISBN 953-6045-01-X (953-6045-001), str. 1049.
- ↑ Kralj Si Inthrathit [Kralj Si Inthrathit]. pantheon.world (engleski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
- ↑ Maha Thammaracha IV [Maha Thammaracha IV.]. ru.wikibrief.org (ruski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
- ↑ Kraljevstvo Ayutthaye [Kraljevstvo Ayutthaye]. britannica.com (engleski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
- ↑ Rama I. [Rama I.]. britannica.com (engleski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
- ↑ Chakkri dinastija [Chakkri dinastija]. britannica.com (engleski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
- ↑ Maha Vajiralongkorn [Maha Vajiralongkorn]. bbc.com (engleski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
- ↑ Plaek Phibunsongkhram [Plaek Phibunsongkhram]. artsandculture.google.com (engleski). Pristupljeno 1. siječnja 2023.
Dodatna literatura
uredi- Ivana Žderić (uredila), Tajland, Profil knjiga, Zagreb 2013, ISBN 9789533132099
Vanjske poveznice
uredi- Hrvatska enciklopedija - Tajland
- The World Factbook - Thailand Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. prosinca 2018. (Wayback Machine)
- Royal Thai Government, stranice tajlandske vlade (engleski)
- Tourism Authority of Thailand, stranice tajlandske turističke zajednice (engleski)
- Sestrinski projekti
Zajednički poslužitelj ima stranicu o temi Tajland | |
Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Tajland | |
Wječnik ima rječničku natuknicu Tajland |