Rudnici kremena u Spiennesu
Neolitski rudnici kremena u Spiennesu nalaze se u valonskom selu Spiennesu u Belgiji, sjeveroistočno od Monsa.[1]
Spadaju među najveće i najstarije poznate neolitske rudnike u Zapadnoj Europi. Rudnici su bili aktivni u periodu između 4300. i 2200. godine pr. n. e. U povijesti razvoja tehnologije smatraju se izuzetnim po raznolikosti tehnoloških rješenja koja su se koristila pri eksploataciji. Zajedno s okolnim područjem stavljeni su 2000. god na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi,[2] kao »najveći i najstariji kompleks rudnika u Europi«.
Neolitski rudnik kremena u Spiennesu | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Država | ![]() |
Godina uvrštenja | 2000. (24. zasjedanje) |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | i, iii, iv |
Ugroženost | — |
Poveznica | UNESCO:1006 |
Koordinate | 50°25′50″N 3°58′43″E / 50.43056°N 3.97861°E |
Lokacija Spiennesa u Belgiji |
Lokalitet je danas mješavina livada i obradivog zemljišta na preko 100 hektara vapnenačke doline u blizini Monsa i predstavlja prijelaz tehnologije rudarstva otvorenog kopa u dubinski op (dubok od 8 do 11 metara). Pod zemljom je velika mreža galerija povezanih s površinom vertikalnim oknima izgrađenim u vrijeme eksploatacije. Mnoštvo obrađenog kremena i sličnih ostataka ilustriraju ondašnja rudarska tehnička rješenja, koja su neolitske populacije koristile pri eksploataciji velikih naslaga rudarskog materijala neophodnog za proizvodnju oruđa i kulturnu evoluciju općenito.
Rudnici su otkriveni 1843. godine, a prva istraživanja obavljena su 1867. tijekom izgradnje željeznice. Rezultati su predstavljeni na Međunarodnom prapovijesnom kongresu održanom u Bruxellesu 1872. godine. Rudnici su i poslije povremeno istraživani.
Neolitsko stanovništvo koristilo je različite tehnike od kojih je najzanimljivija iskopavanje bunara promjera od 0,8 do 1,20 m i dubine do 16 metara. Kopalo se pijucima od jelenjih rogova. Bunari su im omogućavali podvlačenje ispod velikih blokova kremena, do 2 m dužine, oslobađanje od bočnih zidova, spuštanje i na kraju rezanje i vađenje ploča od nekoliko stotina kilograma. Uz rudarska okna pronađeni su ostaci brojnih radionica za proizvodnju oruđa i oružja, gdje su se od ploča rezali grubi oblic odbijanjem rubovai, a poliranjem dobivao konačan izgled koji je omogućavao i veću trajnost oruđa. Najbrojniji proizvod bile su sjekire koje su se koristile za krčenje šuma i za oblikovanje drveta prilikom izgradnje koliba i kanua. Često se trgovalo neobrađenim kremenom, a on se polirao na krajnoj destinaciji.
-
Neolitski rudnik -
Presjek jednog rudnika -
Komad kremena dug 31 cm -
Pijuk od jelenjeg roga
Dodatno
uredi- Krzemionki, sličan lokalitet u Poljskoj i također UNESCO-ova svjetska baština
Izvori
uredi- ↑ Neolithic flintstones mines in Spiennes. minesdespiennes.org. 31. prosinca 2007. Inačica izvorne stranice arhivirana 31. prosinca 2007. Pristupljeno 14. listopada 2022.
- ↑ Neolithic Flint Mines at Spiennes (Mons). UNESCO World Heritage (engleski). Pristupljeno 14. listopada 2022.
Vanjske poveznice
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Neolitski rudnici kremena u Spiennesu |