Rožat
Rožat je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i dio je dubrovačkog gradskog kotara Komolac.
Rožat | |
---|---|
![]() Naselje Rožat | |
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Općina/grad | Dubrovnik |
Najbliži veći grad | Dubrovnik |
Površina | 0,9 km2 [1] |
Visina | 1 - 25 mnm |
Koordinate | 42°40′19″N 18°07′30″E / 42.672°N 18.125°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 395 [2] |
– gustoća | 439 st./km2 |
Odredišna pošta | 20236 Mokošica [3] |
Pozivni broj | +385 (0)20 |
Autooznaka | DU |
Rožat na zemljovidu Hrvatske |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Ro%C5%BEatska_crkva.jpg/220px-Ro%C5%BEatska_crkva.jpg)
Zemljopisni položaj
urediRožat se nalazi tik uz Jadransku turističku cestu između naselja Komolac i Prijevor. Smješten je na sjevernoj obali zaljeva Rijeke dubrovačke, oko 5 kilometara sjeverozapadno od grada Dubrovnika.
Rožat se dijeli na dva dijela:
Gornji Rožat je smješten iznad Jadranske turističke ceste i sastoji se od starijih kuća te ima malo stanovnika.
Donji Rožat je smješten uz Jadransku turističku cestu i obalu zaljeva Rijeke dubrovačke, a sastoji se uglavnom od novijih, nedavno obnovljenih i novoizgrađenih obiteljskih kuća.
Povijest
urediU Rožatu postoji jedna katolička crkva i Franjevački samostan Pohoda Blažene Djevice Marije (Pohođenja Marijina). Samostan je sagrađen 1393. godine, a sagradila ga je Bosanska vikarija. Nakon pada Bosne pod osmansku vlast, Dubrovačka Republika se oslobađa izravnih veza s Bosanskom vikarijom i 1468. godine, kad su u Dalmaciji osnovane dvije nove vikarije, samostane na svom području stavlja pod svoju upravu, pa tako i ovaj u Rožatu. Redovnici su vršili pastoralnu službu do 1472. godine po povlasticama pape Grgura IX. i pape Ivana XXI. U potresu koji je zadesio dubrovački kraj 6. travnja 1667. godine potpuno su uništeni: crkva i zapadni dio klaustra. Crkva je obnavljana dvije godine, od 1702. do 1704. uz veliku pomoć Dubrovačke Republike, a klaustar je nanovo uređen 1986. godine.
U mjestu na samoj obali postoji ljetnikovac Rastić koji je pripadao toj vlastelinskoj obitelji za vrijeme Dubrovačke Republike. Bio je odmaralište poznatog dubrovačkog vlastelina, povjesničara i kneza Džona Restića.
Tijekom Domovinskog rata Rožat su JNA i četnici popljačkali, a mnoge kuće popalili, no poslije rata mjesto je gotovo u potpunosti obnovljeno.
Gospodarstvo
urediMještani Rožata većinom se bave turizmom, a u manjoj mjeri ribarstvom i poljodjelstvom.
Stanovništvo
urediRožat nastanjuju uglavnom Hrvati katoličke vjeroispovijesti, a prema popisu stanovništva iz 2011. godine mjesto ima 340 stanovnika.
broj stanovnika | 165 | 133 | 126 | 156 | 158 | 131 | 141 | 143 | 122 | 107 | 110 | 132 | 301 | 340 | 395 | ||
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Izvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.