Prava tigrica
Prava tigrica (lat. Amanita spissa ili Amanita excelsa) je vrsta jestive gljive iz porodice Amanitaceae.
Prava tigrica | |
---|---|
![]() | |
Sistematika | |
Carstvo: | Gljive |
Koljeno: | Basidiomycota |
Razred: | Agaricomycetes |
Red: | Agaricales |
Porodica: | Amanitaceae |
Rod: | Amanita |
Vrsta: | A. excelsa (Fr.) Neville & Poumerat. |
Dvojno ime | |
Amanita excelsa | |
Sinonimi | |
Amanita spissa (Fr.) Opiz. | |
Baze podataka | |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Amanita_pantherina_2013_G1.jpg/240px-Amanita_pantherina_2013_G1.jpg)
Opis
uredi- Klobuk prave tigrice je širok od 5 do 15 centimetara, mesnat, sivosmeđe boje, pokriven bijelim bradavičastim ostacima ovoja.
- Listići su gusti, bijeli, dosta široki, u pazušcu.
- Stručak je visok od 10 do 12 centimetara, debeo, pun, bijele boje, na dnu zadebljan, može biti jako produžen, vjenčić je bijel i uočljivo narebran.
- Meso je čvrsto, bijelo i nepromjenjivo, bez mirisa, okus slatkast.
- Spore su bijele, ovalne 8 – 10 x 6 – 7 μm.
Kemijske reakcije
urediU dodiru sa sumpornom kiselinom H2SO4 meso postaje purpurno, s fenolom se oboji vinsko crveno, dok se meso osnove stručka s fenolanilinom najprije oboji vinsko crveno, a zatim prelazi u ljubičasto. S gvajakovom tinkturom meso stručka postaje zelenkasto.
Stanište
urediRaste u ljeto i u jesen po svim šumskim putevima u skupinama ili pojedinačno.
Upotrebljivost
urediPrava tigrica je jestiva samo nakon što se termički obradi, sirova je otrovna. Potreban je izuzetan oprez da se ne zamijeni otrovnom panterovom muharom (lat. Amanita pantherina).[1]
Sličnosti
urediPrava tigrica ima neke primjerke s morfološkim značajkama slične biserki (lat. Amanita rubescens). Međutim, biserka mijenja boju mesa u crvenkastu, što je nepogrešivo odaje. Postoji opasnost od zamjene s panterovom muharom (lat. Amanita pantherina), od koje se bitno razlikuje glatkim rubom klobuka i narebranim vjenčićem. Panterova muhara ima blago narebran rub klobuka i gladak vjenčić, te prstenasto-gomoljasto zadebljanje stručka.
Slike
uredi
|
Izvori
uredi- ↑ Romano Božac: "Gljive – morfologija, sistematika, toksikologija", Školska knjiga Zagreb, Grafički zavod Hrvatske, 1993.