Peloponez
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Peloponez (grčki: Pelopónnēsos = Pelopov otok) je poluotok u južnoj Grčkoj; najveći u Grčkoj (21.440 km²) s oko 1.100.000 stanovnika. Leži između Jonskog i Egejskog mora, a od grčkog kopna odvojen je zaljevima Pátrai i Korint, te umjetno prokopanim Korintskim kanalom.
Dodaj infookvir "poluotok". (Primjeri uporabe predloška) |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/9/94/Peloponnesos_Map.png/200px-Peloponnesos_Map.png)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Peloponnese-Map_satview_BlueMarbleProject.jpg/200px-Peloponnese-Map_satview_BlueMarbleProject.jpg)
Peloponez je uglavnom gorovit a najviši vrh mu je Tajget s 2404 m visine. Građen je uglavnom od vapnenca. Obala mu je dosta razvedena, a veći poluotoci su Mesenija i Argolida.
Na njemu je tradicionalno stočarstvo te uzgoj žitarica te uzgoj pamuka, duhana, vinove loze, voća i maslina. Dobro je razvijena cestovna i željeznička mreža putova.
Glavna naselja na Peloponezu su: Pátrai (Patras), Kórinthos (Korint), Kalámai, Arg, Tripolis i Pirg(os).
Povijest
urediPeloponez je dobio ime po mitskom kralju Pelopu čiji je život, kao i život njegovih potomaka, bio čest motiv grčkih tragičara.
U 2. tisućljeću prije Krista na Peloponezu se razvila Mikenska civilizacija. U grčkom klasičnom dobu dominacija je Sparte koja je dugo vremena bila glavni protivnik Atene. U vrijeme bizantske vlasti brojna ratnička plemena su pustošila ovaj poluotok. Od 15. do 19. st. bio je pod otomanskom vlašću.
Vanjske poveznice
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Peloponez |