Pafos
Pafos ili Paf (grč. Πάφος, Páfos, tur. Baf) je grad na zapadnoj obali Cipra i upravno središte pokrajine Pafos. Smješten je 50 km zapadno od najveće ciparske luke Limassola, a njegova zračna luka je druga po veličini.
Pafos | |
---|---|
Πάφος (grčki) Baf (turski) | |
![]() Panorama grada | |
Država | ![]() |
Pokrajina | Pafos |
Vlast | |
• Gradonačelnik | Savvas Vergas |
Površina | |
• Ukupna | 40 km² |
Visina | 30 m |
Koordinate | 34°46′N 32°25′E / 34.767°N 32.417°E |
Stanovništvo (201005.) | |
• Entitet | 66.364 |
• Urbano područje | 47.530 |
Poštanski broj | 8010 - 8049 |
Pozivni broj | +357 26 |
UNESCO-ova svjetska baština | Pafos |
Godina uvrštenja | 1980. |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | iii, vi |
Ugroženost | no |
Poveznica | UNESCO |
Stranica | www.visit.pafos.org.cy |
![]() | |
On je bio glavni grad Cipra u helenističkom i rimskom razdoblju, o čemu svjedoče brojni spomenici zbog kojih je Pafos upisan na popis svjetske kulturne baštine UNESCO-a.
Osnovna gospodarska djelatnost je turizam koji se posebno razvija nakon 1974. godine; prije je Pafos bio malen i nepoznat grad. Turiste posebno privlači legenda o Afroditinom rođenju.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/6/65/Petra_tou_romiou_beach.jpg/220px-Petra_tou_romiou_beach.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/7f/House_of_Aion%2C_Paphos_-_Apollo_and_Marsyas_Mosaic.jpg/220px-House_of_Aion%2C_Paphos_-_Apollo_and_Marsyas_Mosaic.jpg)
Povijest
urediStari Pafos (Πάφος παλαιά, Paleopaphos)[1] smatra se mitološkim mjestom rođenja grčke božice ljubavi i ljepote Afrodite koja je rođena iz morske pjene na obali Cipra. Zbog toga je u antici Afroditin kult postao najvažniji na otoku, a grad Pafos je snažno vezan za njega. Samo ime je grad dobio po sinu Pigmaliona, mitskog kipara čiju je skulpturu Afrodite od slonovače (Galatea) oživjela božica, i s kojom je Pigmalion naposljetku imao sina Pafosa.
Stari Pafos s Afroditinim hramom su sagradili Mikenjani oko 1200. pr. Kr., kasnije kolonizirali Feničani i Grci), a Novi Pafos (današnji grad) s velikom lukom izgradio je Nikokles, posljednji kralj Pafosa iz vremena Aleksandra Velikog.
Grad je na svojim putovanjima u 1. stoljeću posjetio i sveti Pavao. Djela apostolska (xiii. 6.) navode kako je sv. Pavao pokrstio rimskog upravitelja Sergija Pavla.
U srednjem vijeku Pafos je gubio svoju važnost, osobito nakon što su Bizantinci osnovali Nikoziju.
Grad se nakon razvitka turizma 1974. godine oporavlja i naposljetku se čak gradi i Zračna luka, a grad postaje drugi po veličini na otoku. Danas velika Avenija sv. Pavla povezuje dvije najrazvijenije četvrti Pafmosa, stambenu četvrt Ktima s četvrti luksuznih hotela oko srednjovjekovne luke, Kato.
Znamenitosti
urediU gradu se, osim mikenskog Afroditinog hrama u Starom Pafosu, nalaze i tzv. Grobnice kraljeva (nekropola iz 4. stoljeća pr. Kr.) sjeverozapadno od grada, gdje su pokapani starogrčki aristokrati. Iz helenističkog i rimskog razdoblja sačuvani su ostaci kazališta (4. stoljeće pr. Kr.), vila od 3. – 5. st. (Dionizova, Orfejeva i Aionova), i rimske guvernerove palače čiji su raskošni mozaici velika turistička atrakcija. Tu su i katakombe iz starokršćanskog razdoblja, a znamenita je i bizantska tvrđava koju su dogradili Mlečani 1570. godine. Manastir Chrysorrogiatissa posvećen Gospi od zlatnog nara je osnovan u 12. stoljeću. U njegovoj blizini je manastir Agios Neofytos u kojem se nalaze jedni od najljepših primjera bizantskih fresaka i ikona, a danas i zanimljiv bizantski muzej.
-
Helenističko grčko kazalište -
Grobnice kraljeva -
Bizantska crkva na ostacima ranokršćanske bazilike -
"Stup sv. Pavla" za koji je bio vezan i bičevan, ispred crkve Panagia Chrysopolitissa -
Bizantska utvrda u luci
Gradovi prijatelji
urediPafos ima ugovore o partnerstvu s gradovima:
Izvori
uredi- ↑ Kojeg navode Klaudije Ptolomej (v. 14.1.), te Strabo (xiv. str. 683.) i Plinije Stariji (v. 31. s. 35.)