Osijek Vojakovački
Osijek Vojakovački (do 1900. godine Osijek) naselje je u sastavu Grada Križevaca, u Koprivničko-križevačkoj županiji. Za vrijeme SFRJ bio je u sastavu Općine Križevci.
Osijek Vojakovački | |
---|---|
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Općina/grad | Križevci |
Površina | 27,7 km2 [1] |
Koordinate | 46°07′59″N 16°33′00″E / 46.13305556°N 16.55°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 141 [2] |
– gustoća | 5 st./km2 |
Odredišna pošta | 48260 Križevci [3] |
Pozivni broj | +385 (0)48 |
Autooznaka | KŽ |
Osijek Vojakovački na zemljovidu Hrvatske |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/9/94/Info_turisti%C4%8Dka_tabla.jpg/220px-Info_turisti%C4%8Dka_tabla.jpg)
Povijest
urediPrema pojedinim povijesnim izvorima, odnosno kazivanjima najstarijih mještana i nekim publicističkim radovima, Osijek Vojakovački prvi se puta spominje u 15. stoljeću te se dovodi u vezu sa srpskom kneginjom Katarinom Branković Kantakuzinom[4] Pored te verzije mjesne povijesti, postoji i druga koja se više temelji na znanstvenim istraživanjima te vjerodostojnim i dostupnim historijskim zapisima koji govore da je Vojakovački Osijek osnovan u 16. stoljeću. To potvrđuju dokument o trgovištu Brezovica o kojemu je pisao poznati hrvatski povjesničar Hrvoje Petrić, a prema kojemu je Ivan Johannes Peasinovych 1610. izjavio kako su Vlasi doselili u Osijek prije dvadeset godina (oko 1590.). Također, prema istraživaču Ranku Pavlešu, na mjestu Osijeka Vojakovačkog u srednjem vijeku (1225. godine) postojao je posjed, odnosno selo Cerovo brdo kojega je 1532. uništila vojska turskog sultana Sulejmana Veličanstvenog. U vrijeme Vojne Krajine (1527. – 1881.) u Osijek Vojakovački doseljavaju prve hrvatske obitelji iz ostalih dijelova Prigorja i Zagorja. Doseljavanje pojedinih hrvatskih te mađarskih i slovenskih obitelji, nastavljeno je i tijekom 19. i 20. stoljeća. Migracije spomenutog stanovništva dovelo je do velike multikulturalnosti Osijeka Vojakovačkog koja je danas poznata u prigorskom kraju. Ta vjekovna multikulturalnost i slobodarske tradicije,[5] došle su do izražaja i prilikom pobune (Glogovnička buna)[6] protiv vlasti zloglasnog mađarskog vladara Khuena Hedervarya, kada je upravo grupa "Osječana" bila među najborbenijima u obrani hrvatskih narodnih prava i interesa. Između dva svjetska rata, u drugoj polovici 30-tih, u Osijeku Vojakovačkom je djelovalo Kulturno-umjetničko društvo "Seljačko kolo", "Srpska zemljoradnička zadruga", "Srpsko privredno društvo "Privrednik" te razne hrvatsko-srpske građanske udruge, a i izgrađena je nova zgrada škole (danas PŠ Ljudevita Modeca). Nakon rata osnovana je Srpsko-kulturno društvo "Prosvjeta", udruga Antifašistički front žena (AFŽ), i mjesna organizacija Saveza socijalističke omladine te Dobrovoljno vatrogasno društvo (DVD).
Osim kulturne organizacije, aktivna su bila i pojedina trgovačka društva te ugostiteljski obrti i brojna poljoprivredna gospodarstva. Osijek Vojakovački bio je poznat i po iznimno jakom radničkom i komunističkog pokretu u Prigorju, a u Drugom svjetskom ratu u njemu je osnovana prva partizanska grupa ("Šojkina grupa")[7] iz koje je nastao kasnije Kalnički partizanski odred). Osječki i križevački komunisti prvi su u Prigorju 1941. godine podignuli antifašistički ustanak i socijalističku revoluciju. Za vrijeme Drugog svjetskog rata, 8. kolovoza 1943. godine, u Vojakovačkom Osijeku osnovan je prvi Narodnooslobodilački odbor Kotar Križevci[8] (NOO). NOO Kotar Križevci predstavljao je prvi moderni (republički) sustav državne, lokalne i regionalne vlasti u povijesti Prigorja i šire. Iz NOO Kotar Križevci nakon Drugog svjetskog rata razvio se Narodni odbor Križevci, Općina Križevci te današnji Grad Križevci kao jedinica lokalne samouprave u RH. Vojakovački Osijek pored povijesne zasluge za razvoj moderne križevačke lokalne samouprave, ima zasluge za razvoj i mjesne samouprave. Krajem 1942. godine, u njemu je, među prvima u Prigorju, formiran i Mjesni narodnooslobodilački odbor (MNOO) iz kojega je nakon rat nastao Mjesni narodni odbor (MNO) te kasnije Mjesna zajednica (MZ). Današnji sljednik tih povijesnih Odbora je Mjesni odbor Vojakovački Osijek.
Ime
urediNaziv "Vojakovački" izveden u vrijeme postojanja sela i općine Vojakovac (selo Vojakovac najprije se zvalo Batinjani [6]), pa su pripadajuća sela dobila pridjev "vojakovački" koji upućuje na vojnokrajiško porijeklo. Drugi dio naziva, ime Osijek (u upotrebi je bio i "Osek", "Osjek" te "Osik"), nastalo je od starog povijesnog imena selišta 'Ozegh' koje se najranije spominje u vezi srednjovjekovnog posjeda ili sela Cerovo brdo iz 1225. godine. U 14. stoljeću u sastavu Cerovog brda ušo je i susjedni posjed Hrast koji je bio otprilike na današnjoj lokaciji zaseoka Srdije.
Stanovništvo
urediPrema popisu iz 2011. naselje je imalo 205 stanovnika.[9] Najviše stanovnika naselje je imalo u razdoblju prije Prvog i Drugog svjetskog rata. Tijekom Drugog svjetskog rata stanovništvo se znatno smanjilo (zbog fašističkog terora te civilnih i ratnih žrtava.) Nakon Drugog Svjetskog rata došlo je do povećanja stanovništva, no, ono se opet smanjilo tijekom devedesetih kada je dio obitelji trajno odselio iz RH. Zadnjih nekoliko godina, zabilježen je porast stanovništva. Pored stanovnika hrvatske i srpske nacionalnosti, u naselju žive i stanovnici bošnjačke i mađarske nacionalnosti. Pred više od 30 godina u naselju je bilo Slovenaca i Talijana.
broj stanovnika | 337 | 422 | 464 | 562 | 664 | 769 | 755 | 752 | 475 | 474 | 494 | 394 | 314 | 274 | 215 | 205 | 141 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Poznate osobe
uredi- Jovo i Đuro Vitanović te Milan Šajatović - sudjelovali u Glogovničkoj buni[10]
- Mileva Cetušić Šojka - prva prigorska antifašistkinja i jedna od prvih žena zastupnica u povijesti Hrvatskog sabora[11]
- Dragan Cetušić - pjesnik, antifašist i poznati prigorski komunist te osnivač KUD-a "Seljačko kolo" (stradao 1941. godine u logoru Danica kod Koprivnice)[12]
Kulturne, povijesne i prirodne znamenitosti
uredi- Pravoslavana crkva Svetog Nikolaja[13] - zaštićeni spomenik kulture
- Arheološko nalazište "Mihalj"[14] - zaštićeni spomenik kulture
- Spomenik NOB-a (u centru mjesta i na pravoslavnom groblju)[15]
- Krajiška pučka škola iz 19. stoljeća, tzv. Stara škola, u budućnosti predviđena obnova[16]
- Božja noga, veliki otisak ljudskog stopala na kamenoj stijeni u blizini tjesnaca Vratno[17]
- Kamena vrata (lat: Porta lapidea) - put Vratno - Varaždinske Toplice[18]
- Rimska cesta i most (na lokaciji Vratno)[19]
- Stara pravoslavna crkva Mijalj (između Osijeka Vojakovačkog i Stupa)
- Kuća Mileve Cetušić (ulica Habdije)
- Partizansko groblje Vratno
- Hrast kitnjak "Visovi" - kandidat za hrvatsko stablo 2019. godine[20]
- Partizanska bolnica Stupe - Spomen područje NOB-a S[21]
Tradicionalni društveni događaji
uredi- Tradicionalna proslava 1. maja (Međunarodni praznik rada) - "Prvomajski krijes"[22]
- Tradicionalan Uskrsno/Vaskrsna proslava - "Uskrsni ili Vaskrsni krijes"[23]
- Proslava "Nikolaja" - slava pravoslavne crkve Svetog Nikole
- Tradicionalna "Maškarada" - fašnička povorka maškra ili mačkara[24]
- Đurđašenje (Đurđaši) - običaj obilaska kuća povodom Đurđevdana[25]
Spomenik NOB-a u Spomen parku Dudnjak gdje se svake godine održava komemoracija u čast žrtvama fašističkog terora i palim borcima. [4] - Off road Kup Vojakovački Osijek - Off road utrka[27][28]
Gospodarstvo
urediVećina stanovnika bavi se raznim granama poljoprivrede, najvećim dijelom stočarstvom i svinjogojstvom i vinogradarstvom. Dio stanovnika radi u šumarstvu, novinarstvu, prosvjeti, građevinarstvu, informatičkom sektoru te ugostiteljstvu i drugim uslužnim djelatnostima unutar i izvan Republike Hrvatske. Jedno obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo (OPG) bavi se i uzgojem konja.
Galerija
urediIzvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ Kantakuzina Katarina Brankovic | Srpska pravoslavna opsta gimnazija. Pristupljeno 28. srpnja 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Vojakovački Osijek solidarno pomagao Afriku. 23. siječnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 28. srpnja 2019. Pristupljeno 28. srpnja 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Glogovnička buna. 1. travnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 28. srpnja 2019. Pristupljeno 28. srpnja 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Sjećanje na slavnu ženu Prigorja. 9. ožujka 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 28. srpnja 2019. Pristupljeno 28. srpnja 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ ARHiNET - Kotarski narodnooslobodilački odbor Križevci. Pristupljeno 28. srpnja 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima, popis 2011.
- ↑ Glogovnička buna. 1. travnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 28. srpnja 2019. Pristupljeno 13. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Sjećanje na slavnu ženu Prigorja. 9. ožujka 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 28. srpnja 2019. Pristupljeno 13. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Prva feministkinja Prigorja. Pristupljeno 13. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Crkva sv. Nikolaja Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske
- ↑ 15. Kulturšok - tribina: Arheološko nalazište Osijek Vojakovački. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Komemoracija u Prigorju. 22. srpnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Srpsko Narodno Vijeće :: Obrazovanje. Inačica izvorne stranice arhivirana 19. travnja 2020. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Božja noga. 30. siječnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 23. svibnja 2022.
- ↑ Vratno. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Putevima rimskih careva: Varaždinske toplice. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Natjecanje - Stablo godine (Tree of The Year). Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Partizanska bolnica Stupe. 21. rujna 2018. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Prvomajski krijes u Vojakovačkom Osijeku. 1. svibnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Uskrsno zajedništvo. 22. travnja 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Mjesni odbor Vojakovački Osijek - organizirao fašničku povorku. 4. ožujka 2019. Inačica izvorne stranice arhivirana 14. kolovoza 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Verovanja i običaji koje treba da poštujete za Đurđevdan. 5. svibnja 2019. Pristupljeno 14. kolovoza 2019.
- ↑ Vijenci u Prigorju. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Eko-akcija u Vojakovačkom Osijeku. Pristupljeno 14. kolovoza 2019. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Ovog vikenda 11. kup-natjecanje u terenskoj vožnji. Križevci.info. Pristupljeno 14. kolovoza 2019.
Portal Hrvatske – Pristup člancima s tematikom o Hrvatskoj. |