Obrovac
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Obrovac je grad u Hrvatskoj.
Obrovac | |
---|---|
Obrovac na obali rijeke Zrmanje | |
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Gradonačelnik | Ante Župan |
Naselja | 12 gradskih naselja |
Površina | 353 km2 [1] |
Površina središta | 1,2 km2 |
Koordinate | 44°12′N 15°41′E / 44.20°N 15.68°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 3453 [2] |
– gustoća | 10 st./km2 |
Urbano | 793 |
– gustoća | 661 st./km2 |
Odredišna pošta | 23450 Obrovac [3] |
Pozivni broj | +385 (0)23 |
Autooznaka | ZD |
Stranica | obrovac |
Obrovac na zemljovidu Hrvatske |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/0/01/Obrovac_%E2%80%93_Zrmanja_01.jpg/290px-Obrovac_%E2%80%93_Zrmanja_01.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/2/25/Obrovac_%E2%80%93_fortress_3.jpg/290px-Obrovac_%E2%80%93_fortress_3.jpg)
Gradska naselja
urediNa području grada Obrovca nalazi se 12 naselja (stanje 2006.), to su: Bilišane, Bogatnik, Golubić, Gornji Karin, Kaštel Žegarski, Komazeci, Krupa, Kruševo, Muškovci, Nadvoda, Obrovac i Zelengrad.
Zemljopis
urediObrovac se nalazi na rijeci Zrmanji, 12 km od njenog ušća u more. Razvio se na raskrižju puteva za Zadar, Šibenik i Knin, podno velebitskih prijelaza Malog Alana i Prezida koji vode iz Like u Dalmaciju. Njegovo prometno značenje je znatno opalo izgradnjom autoceste kralja Tomislava, autoceste Zagreb – Split.
Obrovački kraj pripada krškom prostoru Bukovice, pa je zbog nedostatka većih poljoprivrednih površina bio orijentiran uglavnom na stočarstvo. Jedini izuzetak je Žegarsko polje, koje se nalazi istočno od samog gradića.
Stanovništvo
urediNa području Grada Obrovca živi 3387 stanovnika. Najveće naselje nije gradić Obrovac koji ima 1055 stanovnika, već susjedno selo Kruševo (1078 st.).
Većinsko stanovništvo su Hrvati (84,0 %), dok udio Srba iznosi 12,8 %.
Po popisu stanovništva iz 1991. godine, kao i ranijim popisima, Srbi su u Obrovcu predstavljali većinsko stanovništvo, točnije 1991. je u tadašnjoj općini Obrovac bilo 65,5 % Srba, 32,5 % Hrvata, te 2,0 % ostalih.
Nacionalni sastav grada Obrovca (naseljenog mjesta)
uredigodina popisa | ukupno | Srbi | Hrvati | Jugoslaveni | ostali |
---|---|---|---|---|---|
1991. | 1660 | 1253 (75,48 %) | 285 (17,16 %) | 40 (2,40 %) | 82 (4,93 %) |
1981. | 1457 | 930 (63,82 %) | 240 (16,47 %) | 237 (16,26 %) | 50 (3,43 %) |
1971. | 1187 | 743 (62,59 %) | 337 (28,39 %) | 70 (5,89 %) | 37 (3,11 %) |
broj stanovnika | 6186 | 6814 | 7207 | 7408 | 8751 | 9814 | 9027 | 10092 | 9116 | 9696 | 10185 | 10321 | 9576 | 9069 | 3387 | 4323 | 3453 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
broj stanovnika | 341 | 403 | 463 | 410 | 401 | 461 | 418 | 508 | 302 | 306 | 532 | 1187 | 1457 | 1660 | 1055 | 996 | 793 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Uprava
urediUpravno područje Grada Obrovca čini 12 naselja (Bilišane, Bogatnik, Golubić, Gornji Karin, Kaštel Žegarski, Komazeci, Krupa, Kruševo, Muškovci, Nadvoda, Obrovac i Zelengrad).
Povijest
uredi- 1337. – Prvi spomen Obrovca u pisanim ispravama
- 1527. – Obrovac zauzimaju Turci
- 1647. – Obrovačku utvrdu i naselje podno nje zauzimaju i razaraju Mlečani
- 1687. – Serdar Stojan Janković trajno protjeruje Turke iz Obrovca
- 1848. – Obrovačka općina, kao prva među dalmatinskim općinama, upućuje zahtjev Banu Jelačiću za sjedinjenjem Dalmacije i Hrvatske
Parobrodska linija
urediO nekadašnjoj gospodarskoj važnosti obrovačkog kraja govori i podatak kako su nekoć postojale dvije parobrodske linije: Sušak – Obrovac i Šibenik – Obrovac. Zabilježeno je da se 1935. parobrodski promet odvijao dva puta tjedno na liniji Sušak – Obrovac i jednom tjedno na liniji Šibenik – Obrovac. Parobrodi koji su prometovali od Sušaka do Obrovca bili su Lloydov Hebe i Gradac, a od 1937. prometuje parobrod Pelješac.[4]
Dijelovi naselja
urediBroj stanovnika prema popisima, po dijelovima naselja[5] | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
dio naselja | 1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | napomena |
Obrovac | 341 | 403 | 463 | 410 | 401 | 461 | 418 | 508 | 302 | 306 | 532 | 1.187 | 1.457 | 1.660 | 1.055 | 996 | Sadrži podatke za bivše dijelove naselja Kruševo Obrovačko (u 1880. i 1890. nazvano Predstražom) od 1880. do 1910. i 1948., Kod Mosta i Tvrđava (u 1910. nazvano Fortica) u 1910. i 1948. i Riva u 1910., koji su tih godina bili odvojeno iskazani. |
Bivši dijelovi naselja
urediDijelovi su naselja koji su na različitim popisima stanovništva iskazivani samostalno, a koji se od 1. siječnja 1976. godine više službeno ne iskazuju:
Broj stanovnika prema popisima, po bivšim dijelovima naselja[5] | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
dio naselja | 1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. |
Kod Mosta | – | – | – | – | – | 3 | – | – | 38 | – | – | – |
Kruševo Obrovačko | – | – | 79 | 51 | 40 | 10 | – | – | 81 | – | – | – |
Riva | – | – | – | – | – | 54 | – | – | – | – | – | – |
Tvrđava | – | – | – | – | – | 129 | – | – | 121 | – | – | – |
Gospodarstvo
uredi- Elan – tvornica čamaca
- Reverzibilna hidroelektrana "Velebit"
Obrovac je poznat po jednom od najvećih gospodarskih promašaja komunističkog razdoblja, tvornici Jadral (pogon za preradu glinice).
Poznate osobe
urediSpomenici i znamenitosti
uredi- Manastir Krupa
- Ostaci rimskog naselja Clambetae (Cvijina Gradina)
- Utvrda hrvatskih plemića Kurjakovića u Obrovcu
- Župna crkva Svetog Josipa u Obrovcu
- Kanjon Zrmanje
- Crkva sv. Kuzmana i Damjana u Ribnici u Kruševu, zaštićeni spomenik kulture iz ranog srednjeg vijeka;
- Crkva svete Trojice
Obrazovanje
uredi- Osnovna škola Obrovac s područnim školama u Gornjem Karinu i Kruševu, kao i osnovna škola Žegar u Žegaru.
- Srednja škola Obrovac
Kultura
urediMuzej Grada Obrovca,u kojem se mogu vidjeti razni stari predmeti, alati, građevine, kao i narodne nošnje ljudi karakteristične za ovo područje.
Šport
uredi- NK Zrmanja Obrovac
- Taekwondo klub
- Rafting-kanu klub "Zrmanja"
- boćarski klub Kruševo
Izvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ Trošelj, Mirjana. 2017. Don Ante Adžija – Zaboravljeni starigradskopaklenički velikan. Hrčak (portal). Pristupljeno 13. lipnja 2024.
- ↑ a b Mirko Korenčić: Naselja i stanovništvo SR Hrvatske od 1857-1971, Zagreb, 1979.
Vanjske poveznice
uredi- Službene stranice Grada Obrovca
- Obrovčani diljem svijeta Arhivirana inačica izvorne stranice od 23. kolovoza 2007. (Wayback Machine)
- Portal o Obrovcu Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. srpnja 2008. (Wayback Machine)
Portal Hrvatske – Pristup člancima s tematikom o Hrvatskoj. |