Nitrat
Nitrati (prema novolatinskome; nitrogenium: dušik, od latinske riječi; nitrum + salitra), soli (esteri) dušične kiseline.[1] Opća je formula nitrata u obliku soli: MINO3 ili MII(NO3)2, u kojima su MI i MII jednovalentne, ondosno dvovalentne skupine ili atomi, najčešće natrija, kalija, amonija i kalcija. Opća je formula organskih nitrata u obliku estera R-ONO2, u kojoj je R alkilna skupina. Sastoji od jednog dušikovog i tri kisikova atoma. Nitratni ion je višeatomski ion molekulske formule NO3- i molekulske mase 62,0049. To je konjugirana baza dušične kiseline, a sastoji se od jednog središnjeg dušikovog atoma okruženog trima jednakim kisikovim atomima u trigonalnom planarnom uređenju.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Nitrate-ion-elpot.png/200px-Nitrate-ion-elpot.png)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Nitrate-ion-2D.png/200px-Nitrate-ion-2D.png)
Nitrate proizvode brojne vrste nitrificirajućih bakterija u prirodnom okolišu koristeći amonijak ili ureu kao izvor dušika, a industrijski se soli pripravljaju reakcijom dušićne kiseline s odgovarajućim bazama, a esteri nitriranjem.[1] Nalazišta su im vezana za ležišta halogenida.
Služe kao:
- Umjetna gnojiva (npr. kalijev nitrat, amonijev nitrat, magnezijev nitrat i kalcijev nitrat),
- Eksplozivi, (npr. titintrotoluen, nitroglicerol)
- Kemikalije i dr.[1]
Kemijska svojstva
urediTipična su im svojstva higroskopnost i topljivost, zbog čega mogu nastati jedino u suhim i vrućim područjima. Nastaju hidatogeno i organogeno, najčešće cvjetanjem tla u obliku prevlaka i kora.
Najčešći minerali
urediIzvor
uredi- ↑ a b c nitrati | Hrvatska enciklopedija. www.enciklopedija.hr. Pristupljeno 24. listopada 2021.