Coiba
Coiba je najveći otok Srednje Amerike, površine 503 km², koji se nalazi 240 km od pacifičke obale panamske pokrajine Veraguas u zaljevu Chiriqui.
Dodaj infookvir "otok". (Primjeri uporabe predloška) |
Nacionalni park Coiba i njegovo posebno zaštićeno pomorsko područje | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Država | ![]() |
Godina uvrštenja | 2005. (29. zasjedanje) |
Vrsta | Prirodno dobro |
Mjerilo | ix, x |
Ugroženost | - |
Poveznica | UNESCO:1138 |
Koordinate | 7°30′0″N 81°47′40.008″W / 7.50000°N 81.79444667°W |
Lokacija Coibe u Panami |
Otočje su osvojili Španjolci oko 1560. godine, a 1919. je na njemu osnovana kažnjenička kolonija koja je zatvorena tek 2004. godine. Za vrijeme diktatura Omara Torrijosa i Manuela Noriege (1969. – 1990.) na otoku je bilo oko 3.000 zatvorenika u tridesetak kampova. Ne zna se sa sigurnošću koliko je ljudi ubijeno i mučeno na njemu, ali se spominje brojka od 200-300 zatvorenika.[1] No, zbog toga je otok, osim zatvorskog kompleksa, sačuvao nedirnutu prirodu 80% otoka.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/9/98/Holacanthus_passer_3.jpg/220px-Holacanthus_passer_3.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/6/6b/Xenocys_jessiae.jpg/220px-Xenocys_jessiae.jpg)
Nacionalni park Coiba, osnovan 1992., obuhvaća cijeli otok i 270.125 hekatara okolnog mora, uključujući 38 otočića, i osnvan je kako bi se zaštitile njegova iznimna pomorska bioraznolikost. Naime, kako je ovo područje zaštićeno od hladnih vjetrova i El Niña, njegova tropska kišna šuma sadrži iznimno velik broj endemskih vrsta. Naime, otok se odvojio od ostatka Paname prije 12-18.000 godina, kada se povisila razina mora, što je dovelo do odvojenog evolucijskog razvoja nekih vrsta, kao što su panamski panamski urlikavac (Alouatta coibensis) i panamski aguti (Coiban Agouti).
Otočje je također i rezervat mnogih ugroženih vrsta, kao što je krunasti orao (Morphnus guianensis) i Crveno-modra ara. No, najveća vrijednost NP je u njegovom pomorskom životu koje je važno obitavalište mnogih plavih riba i tranzitna ruta mnogih morskih sisavaca.[2] Tu obitava 760 vrsta riba od kojih 33 vrste morskih pasa, te 20 vrsta kitova i ugrožene morske kornjače, te dobri dupini. Zbog toga su Nacionalni park Coiba i njegovo posebno zaštićeno pomorsko područje upisani na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Sjevernoj Americi 2005. godine.
Izvori
uredi- ↑ Penal Colony of Isla Coiba (engl.) Preuzeto 9. siječnja 2012.
- ↑ Oćuvanje Nacionalnog parka Coibe, Smithsonian Tropical Research Institute (engl.) Preuzeto 9. siječnja 2012.
Vanjske poveznice
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Nacionalni park Coiba |