Lezgini
Lezgini su narod koji živi u Kavkazu u predjelima oko rijeke Samur. Ova oblast je poznata i pod nazivom Lezgistan. Računa se da ima oko 800 000 Lezgina, od kojih oko polovine živi u ruskoj republici Dagestanu, dok druga polovina živi u Azerbajdžanu. Prema popisu stanovništva u Rusiji 2010. živjelo je 385 240 Lezgina u Dagestanu.[1] u cijeloj Rusiji 473.722.[2]
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/7/7d/Lezgian.jpg)
Legzijski jezik dio je skupine sjevernoistočnih kavkaskih jezika.
Povijest
urediU 8. stoljeću Legzini prelaze na sunitski islam. Kasnije padaju pod utjecaj Gruzijaca i Armenaca, koji su ih pokušali obratiti na kršćanstvo no ne uspjevaju. U 16. stoljeću osvajaju ih Osmanlije, a kasnije Iranci.
Početkom 19. stoljeća ova regija potpada pod rusku vrhovnu vlast. Granica uz rijeku Samur bila je prvo ruska a kasnije i unutar sovjetskih uprvanih granica. Poslije neovisnosti Azerbajdžana, Lezgini su se suočili s idejom da žive u dvije države. Dok Lezgini u Dagestanu uživaju kulturnu autonomiju, azerbajdžanski Lezgini su izloženi procesu asimilacije.
Poznati Lezgini
uredi- Sulejman Kerimov (* 1966) - ruski poduzetnik, oligarh i političar
Literatura
uredi- Friedrich Bodenstedt: Ada, die Lesghierin. Ein Gedicht. Berlin 1953.
Vanjske poveznice
urediIzvori
uredi- ↑ Rezultati popisa stanovništva u Rusiji 2010. Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. travnja 2020. (Wayback Machine), Excel-tablica 7, 448. red
- ↑ Rezultati popisa stanovništva u Rusiji 2010 Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. travnja 2020. (Wayback Machine), Excel-tablica 5, 108. red