Kutná Hora
Kutná Hora (srednjovjekovni češki: Hory Kutné; njemački: Kuttenberg) je grad na rijeci Vrchlice u Češkoj, u pokrajini Središnjoj Češkoj, 50-ak km istočno od Praga.
Kutná Hora | |
---|---|
![]() Kutná Hora, pogled s crkve Svete Barbare | |
Država | ![]() |
Samoupravna pokrajina | ![]() |
Osnivanje | 12. stoljeće |
Vlast | |
• Gradonačelnik | Lukáš Seifert |
Površina | |
• Ukupna | 33 km2 |
Visina | 254 m |
Koordinate | 49°57′N 15°16′E / 49.950°N 15.267°E |
Stanovništvo (2. siječnja 2009.) | |
• Entitet | 21.604 (2009.) (655 stanovnika/km2) |
Vremenska zona | CET (UTC+1) |
• Ljeto (DST) | CEST (UTC+2) |
Poštanski broj | 284 01 |
Pozivni broj | +420 327 |
Stranica | kutnahora.cz |
![]() | |
![]() Položaj Kutne Hore u Češkoj |
Povijesni centar grada, uključujući i gotičku crkvu Svete Barbare, zaštitnice rudara, nalazi se na popisu UNESCO-ove Svjetske baštine.
Povijest
urediKutná Hora nastala je 1142. godine osnivanjem prvog cistercitskog samostana u Češkoj, Kloster Sedlitz, koji su osnovali cisterciti iz carske opatije Waldsassenu. Do 1260. godine, uz samostan, doselili su se njemački rudari i osnovali rudarsko naselje Kuttenberg, koje je navodno dobilo ime po opatskim "kutama". U srednjem vijeku bila je jedan od najvećih rudnika srebra u Europi i nakon što je Vjenceslav II. donio kraljevski rudarski zakon grad je uvelike gospodarski ojačao.[1] Do 16. stoljeća se gospodarski, kulturno i politički čak nadmetao s Pragom.[2] U Kutnoj Hori je kovan srebrnjak praški groš (Prague groschen), sve do 1547. godine. God. 1409., Vjenceslav IV. je obznanio "Dekret iz Kutne Hore" kojim su na sveučilištu u Pragu Česima dana tri glasa, a drugim trima narodima samo po jedan. Tijekom husitskih ratova 1420. godine, car Žigmund Luksemburški je bezuspješno napadao taborite u gradu koji je držao Jan Žižka. Nakon privremenog primirja, carska vojska ga je zapalila 1422. godine kako ne bi opet pripao taboritima. No, Jan Žižka ga je ponovno obnovio i nastupilo je novo zlatno doba Kutne Hore.
God. 1526., zajedno s ostatkom Češke, Kutná Hora je pripala austrijskim Habsburgovcima. Ubrzo je 1546. godine rudnik srebra nesretno poplavljen, a u pobuni protiv Ferdinanda I. Česi su izgubili sve privilegije, a sudbinu grada su dotukle strahote Tridesetogodišnjeg rata i opetovane epidemije kuge. Nakon rata bezuspješno se pokušalo obnoviti rudnike i grad je nakon požara 1770. bio skoro potpuno napušten.
God. 1806. postao je dijelom Austrijskog Carstva, a 1866. Austro-Ugarskog Carstva. Nakon Prvog svjetskog rata pripao je novoosnovanoj Čehoslovačkoj Republici, a Nacistička Njemačka ga je od 1939. do 1945. uklopila u Češki protektorat. Od 1945. bio je dijelom komunističke Čehoslovačke, sve do 1993. godine i mirnog razjedinjenja Češke i Slovačke.
Danas je Kutná Hora industrijski grad, kojem pogoduje dobra prometna povezanost i blizina glavnog grada.
Znamenitosti
urediPovijesno središte grada s Gospinom katedralom u Sedlecu | |
---|---|
Svjetska baština – UNESCO | |
Država | |
Godina uvrštenja | 1995. (19. zasjedanje) |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | ii, iv |
Ugroženost | — |
Poveznica | UNESCO:732 |
Koordinate | 49°56′53″N 15°16′05″E / 49.948°N 15.268°E (WD) |
Povijesno središte grada, uključujući i Gospinu katedralu u susjednom naselju Sedlecu, danas predgrađu Kutne Hore, nalazi se na popisu UNESCO-ove Svjetske baštine:
- Crkva Svete Barbare (Kostel Svaté Barbory), zaštitnice rudara, je gotička petobrodna crkva, započeta 1388. godine.
- Gotička Crkva sv. Jakova (Kostel sv. Jakuba) ima 86 metara visok toranj.
- Barokna Crkva sv. Ivana Nepomuka (Kostel sv. Jana Nepomuckého)
- Crkva konvikta sv. Ursule (Kostel Kláštera Voršilek)
- Barokno Jezuitsko učilište (Jezuitská kolej)
- Talijanski dvor (Vlašský dvůr) je bivša kraljevska rezidencija i kovačnica novca s kraja 13. stoljeća.
- Marijanski stup (Morový sloup)
- Gotička Gospina katedrala (Chrám Nanebevzetí Pany Marie) i slavna Kosturnica (Kostnice Sedlec) se nalaze u susjednom Sedlecu. Kosturnica u Sedlecu je katolička kapela Crkve Svih Svetih (Hřbitovní kostel Všech Svatých) koja sadrži kosti između 40.000 do 70.000 pokojnika, od kojih su mnoge kosti dijelom dekoracija i namještaja kapele.
-
Crkva sv. Barbare
-
Svod crkve sv. Barbare
-
Vitraj crkve sv. Barbare
-
Crkva sv. Jakova
-
Kosturnica u Sedlecu
-
Luster od kostiju u Kosturnici u Sedlecu
-
Crkva sv. Mihovila u Soběšínu
-
Atrij talijanskog dvora
-
Gotička "Kamena kuća"
-
Jezuitsko učilište
-
Gospina katedrala u Sedlecu
-
Marjanski stup, spomenik crnoj smrti
-
Kamena gotička fontana
15 km istočno od Kutne Hore nalazi se rezervat prirode Žehušice u kojemu žive bijeli jeleni.
Gradovi prijatelji
urediKutná Hora ima ugovore o partnerstvu sa sljedećim gradovima:
Izvori
urediVanjske poveznice
uredi- Službena stranica (češ.) (engl.) (njem.) (rus.) (fr.) (tal.) (polj.)
- Kompletan popis i opis spomenika Kutne Hore (češ.)
Ostali projekti
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Kutná Hora |