Kemijski polaritet
Kemijski polaritet je razdvajanje kemijskog naboja zbog kojeg nastaje kemijski dipol ili multipol cijele molekule ili jedne ili više njezinih skupina. Polarne molekule vrše interakciju putem dipol-dipol privlačenja ili vodikovih veza. Molekulski polaritet ovisi o razlici elektronegativnosti atoma u spoju i asimetriji strukture molekule. Polarnost utječe na brojna fizička svojstva poput površinske napetosti, topljivosti, i točaka vrelišta i tališta.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/8/89/Dipoli_acqua.png/200px-Dipoli_acqua.png)
Polarnost kemijskih veza
urediNe privlače svi atomi elektrone jednakom silom. Iznos sile kojom pojedini atom privlači okolne elektrone naziva se elektronegativnost. Atomi visokih elektronegativnosti, poput fluora, kisika i dušika jače privlače elektrone od atoma s niskim vrijednostima elektronegativnosti. U kemijskoj vezi to dovodi do nejednake raspodjele elektrona između atoma, jer elektrone više privlači atom veče elektronegativnosti.
Zbog negativnog naboja elektrona, nejednaka podjela elektrona u kemijskoj vezi vodi do stvaranja električnog dipola odn. razdvajanja pozitivnog i negativnog naboja. Podjela naboja unutar takvih dipola često je manja od Elementarnog naboja, pa se često naziva i parcijalnim nabojem, te se koriste oznake δ+ (delta plus) i δ− (delta minus). Ove simbole su uveli Christopher Kelk Ingold i Edith Hilda Ingold 1926.[1][2] Dipolni moment veze može se izračunati množenjem količine raspodijeljenog naboja i udaljenošću među nabojima.
Ti dipoli unutar molekula mogu međudjelovati, čime dolazi do dipol-dipol interakcija.
Izvori
uredi- ↑ Jensen, William B. 2009. The Origin of the "Delta" Symbol for Fractional Charges. J. Chem. Educ. 86: 545. doi:10.1021/ed086p545
- ↑ Ingold, Christopher Kelk; Ingold, Edith Hilda. 1. siječnja 1926. CLXIX.—The nature of the alternating effect in carbon chains. Part V. A discussion of aromatic substitution with special reference to the respective roles of polar and non-polar dissociation; and a further study of the relative directive efficiencies of oxygen and nitrogen. Journal of the Chemical Society (Resumed) (engleski). 129 (0): 1310–1328. doi:10.1039/JR9262901310. ISSN 0368-1769