Kasetirani strop
Kasetirani strop u arhitekturi je niz udubljenih panela u obliku kvadrata, pravokutnika ili osmerokuta u stropu, sofitu ili svodu.[1] Niz ovih udubljenih ploča često se koristio kao ukras za strop ili svod, također zvan kesoni ("kutije"), ili lakunarije ("prostori, otvori"),[2] tako da se kasetirani strop može nazvati lakunarnim strop: čvrstoća konstrukcije je u okvirima.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Rione_IX_Pigna%2C_00186_Roma%2C_Italy_-_panoramio_%2842%29.jpg/300px-Rione_IX_Pigna%2C_00186_Roma%2C_Italy_-_panoramio_%2842%29.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/6/67/Temple_of_Jupiter_-_vault_-_Split%2C_Croatia.jpg/300px-Temple_of_Jupiter_-_vault_-_Split%2C_Croatia.jpg)
Povijest
urediKamene škrinje starih Grka[3] i Rimljana[4] najraniji su sačuvani primjeri, ali etruščanska komorna grobnica iz sedmog stoljeća prije Krista u nekropoli San Giuliano, koja je izrezana u mekom kamenu poput sedre, reproducira strop s grede i poprečne grede koje leže na njima, s ravnim pločama koje ispunjavaju praznine.[5] Stoljećima se smatralo da su drveni sanduci prvi put napravljeni križanjem drvenih greda na stropu u dvorcima u dolini Loire iz rane renesanse.[6] Međutim, 2012. godine arheolozi koji rade pod Packardovim humanističkim institutom u Kući Telefa u Herkulaneju otkrili su da su drveni kasetirani stropovi bili izgrađeni u rimsko doba.[7] Eksperimentiranje s mogućim oblicima u kasetiranju, koji rješavaju probleme matematičkog popločavanja ili teselacije, bilo je obilježje islamske kao i renesansne arhitekture. Složenije probleme smanjivanja razmjera pojedinačnih kasa predstavljali su zahtjevi zakrivljenih površina svodova i kupola.
Istaknuti primjer rimskog kaseta, korištenog za ublažavanje težine kupole, može se pronaći na stropu kupole rotonde u Panteonu u Rimu.
Azijska arhitektura
urediU drevnoj kineskoj drvenoj arhitekturi, kaseta je poznata kao zaojing.[8]
Galerija
uredi-
Palača burze u Zagrebu, predvorje (vestibul), kasetirani strop
-
Kasetirani strop Sala dell'Udienza, u Palazzo Vecchio u Firenci
-
Ravni kesonski strop Giuliana da Sangalla iz Basilica di Santa Maria Maggiore, Rim
-
Chapelle Expiatoire, Pariz
-
Kasetirani stropovi dvorca Mir, Bjelorusija
-
Strop zbornice, crkva Dobrog pastira (Rosemont, Pennsylvania)
-
Kasetirani strop tipičan za stanice Washington Metroa (Washington, DC)
-
Kasetirane stropne ploče u Royce Hallu, UCLA, pogled odozdo (unutar gledališta)
Povezani članci
uredi- kupola
- Spušteni strop
- Stropna greda
Izvori
uredi- ↑ Ching, Francis D.K. 1995. A Visual Dictionary of Architecture. John Wiley & Sons, Inc.. New York. str. 30. ISBN 0-471-28451-3
- ↑ Alternativno, u opisu Domicijanove dvorane za audijencije od Statiusa, koju je primijetio Ulrich 2007:156, je "laquearia", a ne pogreška prepisivača, kako se pojavljuje u Manilius' Astronomica (1.533, quoted by Ulrich).
- ↑ Primjer je glavni hieron u Samotraki, gdje su kamene stropne grede pronaosa nosile kasetirani strop od mramornih ploča preko raspona od oko 6,15 m (J.J. Coulton, Ancient Greek Architects at Work: Problems of Structure and Design; Cornell University Press) 1982:147; ISBN 978-0801492341)
- ↑ Roman wooden coffered ceilings are discussed in Roger Bradley Ulrich, Roman Woodworking, ch. "Roofing and ceilings" (Yale University Press) 2007.
- ↑ Illustrated in Ulrich, fig 8.27.
- ↑ coffer. Encyclopædia Britannica Online. Pristupljeno 17. listopada 2007.
- ↑ Hooper, John. 23. srpnja 2012. House of the Telephus Relief: raising the roof on Roman real estate. The Guardian. Pristupljeno 16. siječnja 2015..
Buried by Vesuvius nearly 2,000 years ago, archaeologists at Herculaneum have excavated and carried out the first-ever full reconstruction of the timber roof of a Roman villa
- ↑ Ching, Francis D.K.; i dr. 2007. A Global History of Architecture. John Wiley and Sons. New York. str. 787. ISBN 978-0-471-26892-5