Ispadanje suglasnika
Ispadanje (gubljenje, redukcija) suglasnika glasovna je promjena u hrvatskom jeziku[još koji?] pri kojoj od dva ista suglasnika koji se nađu zajedno ostaje samo jedan. Do promjene dolazi i kada treba pojednostavniti složene skupine suglasnika.[1]
Primjeri ispadanja suglasnika
urediSuglasnici se gube:
- u prefiksalnoj tvorbi riječi
- od + dijeliti > odijeliti, bez + zvučni > bezvučni
- nakon nekih glasovnih promjena
- bez + subjektan – bessubjektan (jednačenje po zvučnosti) > besubjektna
- iz + šarati – isšarati (jednačenje po zvučnosti) - iššarati (jednačenje po mjestu tvorbe) > išarati
Suglasnici d i t ispadaju u sljedećim slučajevima:
- ispred c, č, ć u nekim suglasničkim skupinama (uzrok tome su problemi s glasom c)
- otac – otca > oca, sudac – sudca > suca
- ispred št
- gospodština > gospoština, hrvatština > hrvaština
- u suglasničkim skupovima stn, zdn, ždn, stl, stk, štnj
- mjesto – mjestni > mjesni, most – mostni > mosni, kazalište – kazalištni > kazališni, nužda – nuždni > nužni, godište – godištnji – godišnji
Suglasnik s gubi se ispred sufiksa -ski kad dolazi iza č, ć, s, š:
- mladić + -ski – mladićski > mladićki, ribič – ribičski > ribički, Rus + russki > ruski, nogometaš – nogometašski – nogometaški
Izmijenjena osnova naziva se okrnjena osnova, prefiks okrnjenim prefiksom, a sufiks okrnjenim sufiksom.
Odstupanja kod ispadanja suglasnika
urediSuglasnici ne ispadaju u sljedećim slučajevima:
- u superlativnu pridjeva koji počinju glasom j
- najjači, najjužniji, najjasniji, najjeftiniji
- u situacijama kad bi se izgubilo značenje riječi, najčešće u složenicama
- nad + državni > naddržavni (
nadržavni) - nuzzarada, naddruštveni, poddijalekt
- nad + državni > naddržavni (
- ako su s i z završni suglasnici prefiksa, ne dolazi do ispadanja:
- bez dlake > bezdlak, iz + tisnuti > istisnuti
- kod ženskih mocijskih parnjaka imenica muškog roda na -ist
- komunist – komunistkinja
Ovo se pravilo provodi u pismu, ali ne i u govoru:
- kod nekih se posuđenica skup st može i ne mora ostaviti radi lakšeg razumijevanja:
- aoristni, azbestni, protestni i aorisni, azbesni, protesni
Neispadanje glasova d i t
urediU hrvatskom jeziku postoje glasovi koji su dvostruko artikulirani, dakle glasovi koji nastaju spajanjem dvaju glasova u jedan. To su glasovi c, č, ć, dž i đ.[nedostaje izvor]
- glas c nastaje stapanjem glasova t i s
- glas č nastaje stapanjem glasova t i š
- glas ć nastaje stapanjem glasova t i ś
- glas dž nastaje stapanjem glasova d i ž
- glas đ nastaje stapanjem glasova d i ź
To dovodi do sljedećih pojava koje se ne zapisuju:
- kada se t i s nađu zajedno, oni tvore glas c
- Hrvatska, Imotski, tsunami, petsto
- (izgovara se: Hrvacka, Imocki, cunami, pecto)
- kada se d i s nađu zajedno, d po zvučnosti prijeđe u t, zatim t i s tvore glas c
- gradski, brodski, ljudski, sudski
- (izgovara se: gracki, brocki, ljucki, sucki)
- kada se t i c nađu zajedno, t se upije u c jer se c sastoji do t i s (tc -> tts -> ts -> c)
- curetci, kutci, metci, napitci, naputci, ostatci, podatci, privitci, svetci, trenutci, zadatci
- (izgovara se: cureci, kuci, meci, napici, napuci, ostaci, podaci, privici, sveci, trenuci, zadaci)
- kada se d i c nađu zajedno, d po zvučnosti prijeđe u t, zatim se t se upije u c jer se c sastoji do t i s (dc -> tc -> tts -> ts -> c)
- otpadci, sudci
- (izgovara se: otpaci, suci)
- kada se t i č nađu zajedno, t se upije u č jer se č sastoji do t i č (tč -> ttš -> tš -> č)
- svetče (vokativ od svetac)
- (izgovara se: sveče)
- kada se d i č nađu zajedno, d se po tvučnosti izjednači u t , zatim se upije u č jer se č sastoji do t i č (dč -> tč -> ttš -> tš -> č)
- sudče (vokativ od sudac)
- (izgovara se: suče)
Vrijedi sljedeće pravilo:
- U oblicima imenica na -tac, -dac, -tak i -dak u izgovoru se gube glasovi t i d, ali se to ispadanje u pismu ne bilježi.
Izvori
uredi- ↑ Ispadanje suglasnika. Hrvatska školska gramatika. Pristupljeno 26. studenoga 2022.