Hreljinska gradina
Stari grad Hreljin ili Hreljinska gradina ruševine su utvrde i značajnog trgovačkog, obrambenog i upravnog srednjovjekovnog grada Hreljina u Hrvatskoj.[2] Nalazi se u zapadnom dijelu Vinodola, iznad Bakarca koji mu je služio kao luka. Grad se u povijesnim izvorima prvi put spominje 1225. godine, kada su ga krčki knezovi Frankopani dobili u vlasništvo temeljem darovnice hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II.[2] Jedna je od devet općina u Vinodolskom zakoniku iz 1288. godine. Nakon Frankopana, od 1550. godine u posjedu je Zrinskih, sve do pogubljenja ovih velikaških obitelji 1671. godine kada ga preuzima austrijska državna komora. Godine 1778. Hreljin potpada pod Bakar, kada je on proglašen slobodnim kraljevskim gradom.[3] Grad već otprije polagano propada, ponajviše zbog gospodarskih promjena povezanih s početkom izgradnje Karolinske ceste od Karlovca do Bakra i Rijeke 1726. godine.[3] Posljednja tri stanovnika bili su svećenici koji su ga napustili 1790. godine, odlazeći živjeti u novi Hreljin.[2]
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Hreljin_gradina_110208_1.jpg/220px-Hreljin_gradina_110208_1.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/35/Hreljinska_gradina_-_Hreljin_Castle_-_plan_-_Croatia_45.274N_14.603E.svg/220px-Hreljinska_gradina_-_Hreljin_Castle_-_plan_-_Croatia_45.274N_14.603E.svg.png)
Stari grad Hreljin bio je opasan zidinama s dvije kule i imao je dva ulaza. Na najvišem mjestu brežuljka kula okrenuta prema Bakarskome zaljevu zatvarala je s obrambenim zidom i manjom četverougaonom kulom kaštel, vjerojatno najstariji dio utvrđenoga naselja. U sredini naselja nalazila se jednobrodna crkva sv. Jurja s prizidanim zvonikom na pročelju. Crkvica Blažene Djevice Marije najbolje je sačuvana građevina staroga Hreljina; posvećena je 1701. godine.
Izvori
uredi- ↑ Antolković, Darko. 28. listopada 2017. Stari gradovi, utvrde, dvorci i srednjovjekovna kultura – Stari grad Hreljin. Pristupljeno 2. studenoga 2021.
- ↑ a b c Hreljinska gradina. Turistička zajednica Grada Bakra. Inačica izvorne stranice arhivirana 30. listopada 2021. Pristupljeno 30. listopada 2021.
- ↑ a b Laszowski, Emilij. 1923. Hreljin. Gorski kotar i Vinodol: dio državine knezova Frankopana i Zrinskih. Digitalne zbirke Knjižnica grada Zagreba. str. 151. Pristupljeno 2. studenoga 2021.
Vanjske poveznice
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Hreljinska gradina |