Grad glazbe (UNESCO)
UNESCO-ov program grad glazbe dio je šire mreže kreativnih gradova.
Mreža kreativnih gradova pokrenuta je 2004. godine i ima gradove članove u sedam kreativnih područja. Ta područja su: glazba, obrti i tradicionalna umjetnost, dizajn, film, gastronomija, književnost i medijska umjetnost.[1]
Kriteriji za gradove glazbe
urediDa bi bili odobreni kao gradovi glazbe, gradovi moraju ispuniti niz kriterija koje je postavio UNESCO.[2]Proglašeni UNESCO-ovi gradovi glazbe imaju slične karakteristike:
- Priznata središta glazbenog stvaralaštva i djelovanja
- Iskustvo u vođenju glazbenih festivala i događanja na nacionalnoj ili međunarodnoj razini
- Promicanje glazbene industrije u svim njezinim oblicima
- Glazbene škole, konzervatoriji, akademije i visokoškolske ustanove specijalizirane za glazbu
- Neformalne strukture za glazbeno obrazovanje, uključujući amaterske zborove i orkestre
- Domaće ili međunarodne platforme posvećene određenim žanrovima glazbe i/ili glazbi iz drugih zemalja
- Kulturni prostori prikladni za vježbanje i slušanje glazbe, npr. dvorane na otvorenom.
O gradovima
urediU ožujku 2006. Sevilla je proglašena prvim gradom glazbe. Bologna je proglašena otprilike dva mjeseca kasnije.[3]
Sevilla ima "legendarnu flamenko scenu", a UNESCO flamenko navodi kao " nematerijalnu kulturnu baštinu ".[4]
Hamamatsu je grad osnivač kompanija za glazbene instrumente Yamaha, Kawai i Roland. Također ima Muzej glazbenih instrumenata.[5]
Liverpool — "grad koji je stvorio The Beatles " — zaslužio je svoju oznaku zbog "mjesta glazbe u srcu gradskog života". UNESCO je također primijetio "jasno definiranu" strategiju za glazbu, obrazovanje i vještine za mlade ljude.[6]
Idanha-a-Nova "živi ritmom glazbe", Gent je "grad pun kulture", a Auckland je "kucajuće srce novozelandske glazbene industrije".[7][8][9]
Adelaide je "sofisticiran, kulturan i uredno ležeran", Daegu je "ugodno i napredno mjesto", a Leiria je "ugodna mješavina srednjovjekovnog i modernog".[10][11][12]
Gradovi glazbe
urediOd 2021. UNESCO je proglasio pedeset gradova glazbe.
Devetnaest gradova sudionika su europski, deset azijski i bliskoistočni. Južna Amerika i Sjeverna Amerika imaju po šest, Afrika ima četiri, a dva su određena u Oceaniji.
Sedam zemalja ima dva grada člana. Kolumbija, Portugal i Ujedinjeno Kraljevstvo jedine su zemlje koje imaju tri određena grada.
Gradovi glazbe su:
Vidi također
urediIzvori
uredi- ↑ Cities Join the UNESCO Creative Cities Network
- ↑ The Creative Cities Network (PDF). Pristupljeno 31. srpnja 2018.
- ↑ UNESCO's Cities of Music. 22. rujna 2014. Inačica izvorne stranice arhivirana 20. lipnja 2019. Pristupljeno 18. svibnja 2023.
- ↑ Seville's Legendary Flamenco Scene
- ↑ Hamamatsu
- ↑ Liverpool receives 'City of Music' honour from UNESCO. BBC News. 12. prosinca 2015.
- ↑ Idanha-a-Nova
- ↑ Ghent
- ↑ Auckland
- ↑ Adelaide
- ↑ Daegu
- ↑ Leiria
- ↑ Adelaide
- ↑ Almaty
- ↑ Amarante
- ↑ Ambon
- ↑ Auckland
- ↑ Bogotá
- ↑ Bologna
- ↑ Brazzaville
- ↑ Brno
- ↑ Chennai
- ↑ Daegu
- ↑ Essaouira
- ↑ Frutillar
- ↑ Ghent
- ↑ Glasgow
- ↑ Hamamatsu
- ↑ Hanover
- ↑ Havana
- ↑ Idanha-a-Nova
- ↑ Kansas City
- ↑ Katowice
- ↑ Kazan
- ↑ Kingston
- ↑ Kinshasa
- ↑ Kırşehir
- ↑ Leiria
- ↑ Llíria
- ↑ London, Ont. Is Canada's first UNESCO City of Music. 8. studenoga 2021.
- ↑ Liverpool
- ↑ Mannheim
- ↑ Medellín
- ↑ Metz
- ↑ Morelia
- ↑ Norrköping
- ↑ Pesaro
- ↑ Port of Spain
- ↑ Praia
- ↑ Ramallah
- ↑ Salvador
- ↑ Sanandaj
- ↑ Santo Domingo
- ↑ Seville
- ↑ Tallinn
- ↑ Tongyeong
- ↑ Valledupar
- ↑ Valparaíso
- ↑ Varanasi
- ↑ Veszprém
- ↑ Vranje