Goslar
Goslar je povijesni grad u Donjoj Saskoj u Njemačkoj. On je administrativno središte okruga Goslar, a nalazi se na sjeverozapadnoj padini planine Harz. Goslar je staro rudarsko središte s rudnim ležištem u obližnjem Rammelsbergu) olovo, cink, bakar, srebro, zlato) koji su se iskorištavali od 968. do zatvaranja 1988. god. Grad je industrijsko (kemijska, kovinska, tekstilna i elektrotehnička industrija), kulturno i turističko središte s mnogim znamenitostima. Stari dio grada i rudnici Rammelsberga su UNESCO-ova svjetska baština.
Goslar | ||
---|---|---|
Koordinate: 51°54′N 10°25′E / 51.900°N 10.417°E | ||
Država | ![]() | |
Savezna država | ![]() | |
Upravno područje | Goslar | |
Gradonačelnik | Henning Binnewies (SPD) | |
Površina | 92,58 km2 | |
Nadmorska visina | 255 m | |
Stanovništvo | 41.455 (31. prosinca 2009.) | |
Gustoća stanovništva | 448 stan./km2 | |
Poštanski broj | 38640-38642-38644 | |
Pozivni broj | 05321, 05325 | |
Registarska oznaka | GS | |
Službena stranica goslar.de | ||
Karta | ||
| ||
Položaj grada na karti Njemačke |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Goslar_Panorama.jpg/600px-Goslar_Panorama.jpg)
Povijest
urediSalijski car Henrik I. osnovao je grad 922. god. nakon što su otkrivena ležišta srebra u obližnjem Rammelsbergu. Članom Hanze postaje u 13. st., a zahvaljujući bogatstvu iz rudnika srebra, grad je postao slobodnim gradom Svetog Rimskog Carstva od 1290. god. Srednjovjekovni carski dvorac (Kaiserpfalz) je izgrađen oko 1040. god. i odmah je postao ljetnom rezidencijom careva, osobito Henrika III. koji ju je posjetio dvadesetak puta, te je i sahranjen u gradu Goslaru. Tada je izgrađena i srednjovjekovna katedrala od koje je ostao samo trijem u izvornom obliku. U 16. st. Goslar dobiva gradsku vijećnicu u kojoj je danas muzej rudarstva.
U zimu 1798. god., najhladnijoj u tom stoljeću, mladi engleski pjesnik William Wordsworth je u Goslaru započeo pisati svoju autobiografsku poemu Preludij (Razvoj pjesnikova uma). Goslar je pripojen Pruskoj 1802. god., a poslije se nalazi pod Vestfalijom (1807. – 1814.), Pruskom (1814. – 1815.), Hannoverom (1815. – 1866.) i ponovno pod Pruskom (od 1866.).
Znamenitosti
urediRudnici Rammelsberga, povijesni grad Goslar i vodovodni sustav Gornji Hartz | |
---|---|
Svjetska baština – UNESCO | |
Država | Njemačka |
Godina uvrštenja | 1992. (16. zasjedanje) |
Vrsta | Kulturno i prirodno dobro |
Mjerilo | i, iv |
Ugroženost | — |
Poveznica | UNESCO:623 |
Koordinate | 51°54′22″N 10°25′45″E / 51.906003°N 10.429163°E (WD) |
Stari dio grada Goslara je od 1992. god. upisan na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi. Tu se nalaze:
- Carski dvorac iz oko 1040. god.; jedna od najstarijih svjetovnih zgrada u Njemačkoj. Obnovljen od 1867. – 1879. god.
- Ostaci srednjovjekovnih gradskih zidina s tornjevima iz 16. st.
- Široka vrata (Breites Tor)
- Vijećnica iz 12. st.
- Kuće iz 13. – 16. st.
- Romaničke i barokne crkve (Neuwerkirche, Frankenbergkirche, i dr.)
U gradu se nalaze i brojni muzeji, i to prirodnih znanosti, umjetnosti, kulturne povijesti (u kojem se čuva zbirka zakona Goslarski statuti iz 14. st.), te lova i šumarstva.
-
Toranj Zwinger u kojemu je danas restoran i muzej srednjovjekovlja
-
Hotel Kaisersworth (bivša zgrada zlatarskog ceha iz 1494. god.) 1885. god.
-
Gotička gradska vijećnica (Rathaus)
-
Carski dvorac (Kaiserpfalz)
-
protestantska crkva sv. Petra i Pavla (Frankenbergerkirche)
Partnerski gradovi
urediBilješke
urediVanjske poveznice
uredi- Službene stranice grada (njem.) (engl.)
- Goslar na UNESCOvim stranicama Arhivirana inačica izvorne stranice od 9. rujna 2006. (Wayback Machine)
Ostali projekti
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Goslar |