Eugenika
Eugenika (iz starogrčkog eu „dobro“ i genos „loza“) kao pojam je utemeljio britanski antropolog Francis Galton 1883. g. Označava rabljenje znanja o ljudskoj genetici radi utjecanja na stanovništvo i zdravstvenu politiku s ciljem povećanja udjela pozitivno ponderiranih[1] gena (pozitivna eugenika) i smanjenja negativno ponderiranih gena (negativna eugenika) s ciljem poboljšanja određenih svojstava ljudske vrste.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Eugenics_congress_logo.png/220px-Eugenics_congress_logo.png)
Danas se eugenikom naziva znanost koja se bavi poboljšanjem ljudskih gena.
Pojam obuhvaća i korištenje znanstvenih postignuća za otkrivanje sklonosti ploda genetskim bolestima tijekom trudnoće, što se primjenjuje kod prakse sve masovnijih pobačaja s ciljem izbjegavanja rođenja bolesne djece odnosno djece s predviđenom mogućnošću razvoja neke od genetski uzrokovanih bolesti.[2][3] Najčešće žrtve su fetusi s Downovim sindromom, a daljnji razvoj znanosti doprinosi vjerojatnom širenju primjene pobačaja na embrije, fetuse s genetskim predpostavkama za razvoj neke od velikog broja drugih bolesti.[2] Ovakvi pobačaji nazivaju se eugenički pobačaji. Neki znanstvenici, koji se zalažu i za pravo na pobačaj, smatraju da bi trebalo biti zakonom dopušteno eutanizirati novorođeno dijete u slučaju da se rodi s Downovim sindromom ili drugim teškim bolestima.[4] U Danskoj je trudnicama omogućeno besplatno postavljanje prenatalne dijagnoze identifikacije i nakon toga eliminacije defektnog zametka pobačajem što se trenutno, s obzirom na dosegnuti razvoj dijagnostike, najčešće koristi za pobačaje embrija ili fetusa s Downovim sindromom.[5] Broj embrija u Britaniji začetih in vitro oplodnjom, a potom abortiranih zbog genetskih poremećaja u razdoblju od pet godina iznosi 123 što znači da je svaka dva tjedna abortiran jedan embrij ili fetus.[6]
Eugenika je veliku primjenu postigla u nacionalsocijalističkoj Njemačkoj, u kojoj je ova znanost uživala veliku pozornost i imala na raspolaganju široka materijalna sredstva za napredak. Provođeni su legalni pobačaji, u čemu je nacistička Njemačka bila ispred drugih zemalja svijeta u kojima je pobačaj bio zakonom zabranjen; eutanizirani su mnogi psihički i fizički bolesnici te pripadnici tzv. nižih rasa.
Poznati eugeničari
urediIzvori
uredi- ↑ Ponderiranje [Ponderiranje]. enciklopedija.hr/. Pristupljeno 22. lipnja 2020.
- ↑ a b Večernji list, 8. lipnja 2012. OTKRIVEN GENSKI KOD NEROĐENOG DJETETA Genska će karta predviđati bolesti, ali i povećati broj pobačaja, preuzeto 22. listopada 2012.
- ↑ Downov sindrom: Ne ubijajte nas! I mi smo ljudi!. Inačica izvorne stranice arhivirana 17. listopada 2012. Pristupljeno 22. listopada 2012. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ BITNO.net “Ubiti novorođeno dijete etički je prihvatljivo…” Cjeloviti tekst članka koji je šokirao svijet, preuzeto 22. listopada 2012.
- ↑ Kada je ludost savršena. Danska zemlja bez Down sindroma?, preuzeto 22. listopada 2012.
- ↑ U Britaniji zbog Downova sindroma pobačeno je 123 začetih in vitro, preuzeto 22. listopada 2012.