Tef
Tef (latinski: Eragrostis tef, tigrinja jezik: ጣፍ taff) je jednogodišnja trava porijeklom iz istočne Afrike, iz roda kosmatka (Eragrostis).
Tef | |
---|---|
![]() | |
Sistematika | |
Carstvo: | Plantae |
Divizija: | Magnoliophyta |
Razred: | Liliopsida |
Red: | Poales |
Porodica: | Poaceae |
Rod: | Eragrostis |
Vrsta: | E. tef |
Dvojno ime | |
Eragrostis tef (Zucc.) Trotter | |
Sinonimi | |
Eragrostis abyssinica (Jacq.) Link | |
Baze podataka | |
Tef je visokovrijedna žitarica u pogledu prehrambenih vlakana i željeza te pruža obilje bjelančevina i kalcija. Hranjiviji je od pšenice i kukuruza[1] Sliči prosu i kvinoji u kuhanju, ali sjeme je puno manje i brže se kuha.
Ova žitarica prilagođena je sredinama u rasponu od sušnih sredina do onih s poplavljenim tlom. Najviše se uzgaja na visinama od 1.800 do 2.100 m s količinom oborina od 450 do 550 mm, te temperaturnim rasponom od 10 do 27 °C. Osjetljiva je na dugo danje svjetlo i najbolje mu odgovara 12 sati dnevnog svjetla.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Teff_aartjes_Eragrostis_tef.jpg/150px-Teff_aartjes_Eragrostis_tef.jpg)
Tef je važna žitarica u Etiopiji i Eritreji, gdje se koristi za izradu jela injere, a manje se jede u Indiji i Australiji. U SAD-u se pokušava pokusno uzgajati u Idahu i Kansasu. Tef konzumiraju i osobe, koje ne jedu hranu s glutenom.[2] Zbog svojih malih sjemenki (manje od 1 mm promjera), pregršt sjemena je dovoljna da se posije velika površina. Ovo svojstvo čini tef osobito prikladnim za polunomadski način života.
Između 8000. i 5000. godine prije Krista, narodi Etiopske visoravni među prvima su pripitomili biljke i životinje za hranu, a tef je bio je jedna od prvih udomaćenih biljaka.[3]
Tef se naširoko uzgaja i koristi u zemljama Eritreje i Etiopije. Čini oko četvrtinu ukupne proizvodnje žitarica u Etiopiji.[4]
Izvori
uredi- ↑ http://books.nap.edu/openbook.php?record_id=2305&page=222 Preuzeto 22. srpnja 2013.
- ↑ http://www.matr.net/article-6172.html Preuzeto 22. srpnja 2013.
- ↑ Murphy, Denis J. People, Plants, and Genes: The Story of Crops and Humanity. Oxford: Oxford University Press, 2007.
- ↑ Gabre-Madhin, Eleni Zaude. Market Institutions, Transaction Costs, and Social Capital in the Ethiopian Grain Market. Washington, DC: International Food Policy Research Institute, 2001