Cuenca (Ekvador)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Cuenca (izvornog naziva: Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca, šp. za "Sveta Ana od četiri rijeke Cuence") je glavni grad južne ekvadorske pokrajine Azuay i istoimenog kantona, te je treći po veličini grad u Ekvadoru. Nalazi se u dolini potpuno okruženoj vrhovima Anda, na nadmorskoj visini od oko 2.500 m.
Cuenca | |
---|---|
Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca | |
![]() Razglednica Quence | |
Nadimak: Atenas del Ecuador ("Atena Ekvadora") | |
Država | ![]() |
Pokrajina | ![]() |
Osnutak | 12. travnja 1557. |
Osnivač | Gil Ramírez Dávalos |
Vlast | |
• Gradonačelnik | Pedro Palacios Ullauri |
Površina | |
• Ukupna | 120 km² |
• Urbano područje | 67,71 km² |
Visina | 2.450 m |
Najveća visina | 2.560 m |
Najmanja visina | 2.350 m |
Koordinate | 2°53.57′S 79°00.55′W / 2.89283°S 79.00917°W |
Stanovništvo (2010.) | |
• Entitet | 329.928 (4.873,7/km²) |
• Metropolitansko područje | 661.685 (4.213,6/km²) |
Vremenska zona | UTC-5 (UTC-5) |
• Ljeto (DST) | UTC-5 (UTC-5) |
Poštanski broj | EC010150 |
Pozivni broj | 593 7 |
UNESCO-ova svjetska baština | Povijesno središte grada Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca |
Godina uvrštenja | 1999. |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | ii, iv, v |
Ugroženost | - |
Poveznica | UNESCO |
Stranica | www.cuenca.gob.ec/ |
![]() | |
Ovaj unutarnji španjolski kolonijalni grad (entroterra) osnovan je 1557. godine po strogim urbanističkim smjernicama koje je 30 godina ranije izdao Karlo V., car Svetog Rimskog Carstva. Cuenca i dalje štuje formalni ortogonalni plan grada koji postoji već 400 godina. Kao poljoprivredno i administrativno središte cijele regije, Cuenca je bila mjesto miješanja lokalnih stanovnika i doseljenika. Arhitektura Cuence, čiji velik dio datira iz 18. stoljeća, je "modernizirana" u tz. "republikanskom stilu" zahvaljujući gospodarskom prosperitetu u 19. stoljeću zahvaljujući industrijalizaciji. Zbog svega navedenoga, stara gradska jezgra Cuence je upisana na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Amerikama 1999. godine.[1]
Povijest
urediCuencu je 12. travnja 1557. godine osnovao guverner i kapetan-general Gil Ramírez Davalos Quito kao Santa Ana de los Rios de Cuatro Cuenca, po naredbi 3. potkralja Perua, Andresq Hurtadoq de Mendoze primili. cilj je bio pretvoriti grad u poljoprivredno središte područja okolnih ravnica povoljnih za uzgoj i gajenje stoke, ali i u upravno središte za brojno indijsko stanovništvo Andske regije. Grad je osnovan u blizini starijeg Inka naselja Pumpapungo (Pumapunku) koji je ležao u ruševinama zbog rata vladara Tupac Yupanquija protiv lokalnih Cañari indijanaca od prije 50 godina ranije. Na temeljima Inka palače i Wiraqucha hrama, koje je otkrio njemački arheolog dr. Max Uhle 1925. god., danas se nalazi Muzej ekvadorske unutrašnjosti.
Dana 3. studenog 1820., u Cuenci se Simon Bolivar izjasnio za neovisnost od španjolske krune. Četrdeset godina kasnije, oko 2000 francuskih isusovaca se mirno doselilo u Cuencu. Nastupila je industrijapizacija grada koji je postao veliki izvoznik kinina, slamnatih šešira i drugih proizvoda. Taj razvoj mu je omogućio da postane relativno bogatiji, što je pratila izgradnja nekih važnijih objekata, uključujući i Sveučilište u Cuenci 1867. godine.
Dana 11. srpnja 1983. godine, putnički zrakoplov Boeing 737 se nakon eksplozije srušio u blizini grada, pri čemu je svih 119 putnika poginulo.
Znamenitosti
urediAndski planina lanci su dugo izolirali grad, ali su mu omogućili bliski kontakt s prirodnim okolišem. On je uzgrađen u strogoj mreži okomitih ulica koje se protežu od glavnog trga, parka Abdon Calderón, u obliku 200 identičnih gradskih blokova. Na trgu se nalazilo Sjedište Gradskog vijeća, Ured guvernera, i dvije katedrale okružene sudovima. Ulice su široke i obasjane suncem, a za urbano tkivo grada su značajni i brojni parkovi, trgovi, crkve, samostani i druge javne površine.
Mnoge jednostavnije kolonijalne kuće su pretvorene u važnije rezidencije, osobito tijekom razdoblja ekspanzije u 19. st. To je rezultiralo neobičnom arhitekturom na koju su utjecali domaći, ali i europski stilovi. Nekoliko važnih zdanja su:
- Stara katedrala (Antigua Catedral de Cuenca) iz 1557. godine je danas muzej.
- Nova katedrala Bezgrešnog Začeća (Catedral Metropolitana de la Inmaculada Concepción), koja je započeta 1880. godine u neogotičkom stilu, je svojim plavim kupolama postala simbolom grada. Njezino pročelje s nedovršenim tornjevima (zbog greške arhitekta u proračunu) je pokriveno alabasterom i lokalnim mramorom, dok su podovi optočeni ružićastim mramorom iz Carrare (Italija). Kada je dovršena u nju je moglo stati 9.000 ljudi od ukupno 10.000, koliko je tada Cuenca imala stanovnika.
- Karmelićanski samostan El Carmen de Asuncion ima atrij u kojoj se nalazi tržnica cvijeća koja dodatno ukrašava prekrasnu arhitekturu s raskošnim pročeljem i pozlaćenom propovjedaonicom.
- Crkva sv. Dominika (Santo Domingo)
-
Panorama središta Cuence noću -
Stara gradska vijećnica (Alcaldía de Cuenca) -
Republikanska arhitektura Cuence -
Kupole nove katedrale -
Crkva sv. Dominika
Uprava
urediKanton Cuenca se sastoji od sljedećih župa:
Gradovi prijatelji
urediGrad Cuenca je zbratimljen sa sljedećim gradovima:
Izvori
uredi- ↑ Povijesno središte grada Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca na službenim stranicama UNESCO-a (engl.) Preuzeto 19. siječnja 2012.