Krišana
Krišana (rumunjski: Crișana, mađarski: Körösvidék, njemački: Kreischgebiet) je rumunjska povijesna pokrajina smještena u sjeverozapadnoj Rumunjskoj. To je središnji dio panonske Rumunjske.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/2/26/Crisana.svg/300px-Crisana.svg.png)
Ime
urediIme "Crișana" potječe od rumunjskoga naziva za rijeku "Criș" (hrv. "Karaš"). Kroz središnju Crișanu protječu tri "mala" Karaša koji tvore rijeku Kereš u blizini granice s Mađarskom, koja se nizvodno ulijeva u Tisu.
Drugi, više mađarski naziv za ovu pokrajinu je Bihor po planinskoj regiji Bihor.
Zemljopis
urediCrișana je danas najudaljeniji dio rumunjske države od glavnog grada Bukurešta. Gorje Bihor čini prirodnu istočnu granicu pokrajine, iza koje je Transilvanija, na jugu je rijeka Moriš prema Banatu, a na sjeveru rijeka Samoš prema Maramurešu. Zapadna granica prema Mađarskoj je politička, a nastala je 1918. godine.
To je poriječje rijeke Crisula (Kriša). Reljefno se može podijeliti na dva dijela: planinski i nizinski. Klima je umjereno kontinentalna, slična kao i u ostatku panonske nizine.
Danas pokrajina ne postoji kao samoupravna jedinica, a njeno područje podijeljeno je između nekoliko županija.
Najvažniji su gradovi u nizinskom djelu Oradea i Arad. U planinskom dijeu nema velikih gradova. Valja spomenuti samo dva: Beius i Nucet.
Stanovništvo
urediVećinsko stanovništvo pokrajine su Rumunji, ali postoji značajna mađarska manjina (oko 20%). Rumunji su tradicionalni stanovnici planinskog i brdskog djela Crișane ka istoku, a Mađari nizinskoga zapadnog dijela uz granicu s Mađarskom. Od ostalih naroda tu još žive Romi i Nijemci.
Gospodarstvo
urediStanovništvo u planinskom dijelu uglavnom živi od stočarstva, eksploatacije šuma, lignita, boksita i građevnog kamena. Stanovništvo pak u panonskom djelu uglavnom živi od ratarstva i vinogradarstva.
Upravna podjela
urediPokrajina se prostire na nekoloko rumunjskih županija:
- Bihor (cijela županije)
- Arad (gotovo cijela županija osim najjužnijih dijelova)
- Sălaj (veći dio županije osim istočne trećine)
- Satu Mare (južna polovica županije)
Najveći grad povijesno i kulturno središte pokrajine je grad Oradea. Grad Arad približne je veličine kao i Oradea, ali je podijeljen na dio u Crișani i dio u Banatu. Od ostalih većih gradova tu je Zalău