Konoplja
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Konoplja (uzgojena konoplja, lat. Cannabis) je rod biljaka, s jedinom vrstom Cannabis sativa, koja ima 3 podvrste, i pripada porodici konopljovki. Konoplja je jedna od prvih biljaka na svijetu koju je čovjek počeo koristiti i za druge potrebe, osim za prehranu. U Kini je korištena još prije najmanje 10.000 godina.
Konoplja | |
---|---|
![]() Konoplja | |
Sistematika | |
Carstvo: | Plantae |
Divizija: | Magnoliophyta |
Razred: | Magnoliopsida |
Red: | Rosales |
Porodica: | Cannabaceae |
Rod: | Cannabis L. |
Vrsta: | C. sativa |
Dvojno ime | |
Cannabis sativa L., 1753 | |
Baze podataka | |
Ranije je ovaj rod bio dijeljen na tri zasebne vrste konoplje, dok se prema novijim spoznajama rod sastoji od samo jedne vrste, (Cannabis sativa), koja se pojavljuje u tri podvrste:
- Sjetvena konoplja ili industrijska konoplja Cannabis sativa subsp. sativa - ("korisna" sativa), vidi i Industrijska konoplja
- Indijska konoplja, Cannabis sativa subsp. indica (Lam.) E. Small & A. Cronquist
- Ruderalna konoplja, Cannabis sativa var. ruderalis (Janisch.) S.Z. Liou - ruska konoplja, ili divlja konoplja
Ovisno o namjeni, razlikuju se psihoaktivne odnosno medicinske konoplje sa sadržajem THCa većim od 0,2% u biljci, i industrijske (korisne) odnosno ukrasne konoplje, kod kojih je sadržaj THCa ispod 0,2%.
Na otvorenim površinama konoplja, ovisno o podvrsti, može narasti od 50 cm pa do 8 m. U Europi može narasti najviše do oko 4 m, no visina biljke od 2 m može se smatrati realnom.
Korijenje konoplje može kod odgovarajućih uvjeta tla prodrijeti i do 140 cm u dubinu, što je bitno dublje od korijenja drugih usporedivih "korisnih" biljaka. To je bio razlog da se konoplja ranije vrlo često sijala na iscrpljenim, "nabijenim" tlima kako bi ih se razrahlilo i po mogućnosti pripremilo za kasniji uzgoj zahtjevnijih biljaka, kao što su žitarice. Konoplja se upotrebljavala i na područjima stepa ugroženim dezertifikacijom kako bi se tlo ne samo razrahlilo, nego i istovremeno zasjenilo. Druge biljke su se sijale tek nakon što bi sijanje konoplje poboljšalo kvalitetu tla.
Opis
urediKonoplja je jednogodišnja, dvodomna, zeljasta kritosjemenjača.
Listovi su na jednoj stapki, prstasto razdvojeni, a svaki pojedini "prst" na listu ima nazubljene rubove. Broj takvih listića na pojedinom listu varira. Prvi parovi listova imaju obično samo po jedan listić, a sljedeći ih mogu imati i do 13 (uobičajeno ih imaju sedam do devet, ovisno o genetici i uvjetima u okolišu). Prema vrhu izboja s cvjetovima, broj listića se ponovo smanjuje, tako da cijeli list može biti samo jedan listić. Na donjem dijelu biljke listovi na stabljici rastu u paru jedan nasuprot drugom, da bi kasnije rasli naizmjenično.
U pravilu, cvjetovi konoplje su dvodomni,[1] no opisane su i jednodomne biljke.[2] Muški cvjetovi su labavo složeni u obliku metlica, dok su ženski složeni grozdasto.[3] Kod primjeraka koji su jednodomni, pojavljuju se različito grupirani svjetovi: ponekad su i muški i ženski na jednoj stapki, a ponekad su na odvojenim stapkama.[2]
Tvari koje imaju halucinogena svojstva biljka izlučuje u "dlačicama" koje se u većim nakupinama pojavljuju na svim dijelovima cvjetova ženskih biljki.[4]
Sve poznate oblike konoplje oprašuje vjetar.[5]
U prirodi konoplja je diploidna (2n=20); poliploidne biljke su umjetno uzgojene .[6]
Sjeme konoplje koristi se već najmanje 2000 godina kao hrana. Sjemenke sadrže svih 11 esencijalnih aminokiselina.
Prehrambena vrijednost sjemenki
uredi487 kalorija na 100 gr
Voda : 0%
Bjelančevine: 31,4 gr;
Masti: 29,6 gr;
Ugljikohidrati: 31,9 gr;
Vlakna: 23,5 gr;
Pepeo: 7,1 gr;
•Minerali - Kalcij: 139 mg; Fosfor: 1123 mg; Željezo: 13.9 mg; Magnezij: 0 mg; Natrij: 0 mg; Kalij: 0 mg; Cink: 0 mg;
•Vitamini - A: 518 mg; B1: 0,37 mg; B2: 0,2 mg; Niacin: 2,43 mg; B6: 0 mg; C: 0 mg; [7]
Povijest
urediKonoplja (Cannabis sativa L.) je korištena u Kini prije najmanje 10.000 godina. "Ma", kako Kinezi nazivaju konoplju, im je davala vrlo ukusno i hranjivo sjemenje, a vrlo rano su naučili i koristiti gotovo neuništivo vlakno koje se dobije od njenih stabljika. Još u "Shen nung pen Ts'ao king", knjizi s kineskim medicinskim i poljoprivrednim uputama, nastaloj vjerojatno negdje nakon Krista, autor opisuje kako koristiti konoplju kao sredstvo protiv malarije, reume i niza drugih zdravstvenih tegoba.
Biljka koja se mogla koristiti na toliko načina, brzo raste i ima listove koji liče na šaku, smatralo se da može biti samo božanskog porijekla. Zato nije neobično, da se konoplja u hinduističkim obredima koristi kao zaštita od zla. Prema vjerovanju, Buda se na svom putu prema prosvjetljenju hranio samo sjemenkama konoplje (sjemenke nemaju halucinogena svojstva).
Preko Indije i antičkih kultura na području današnjeg Iraka konoplja dolazi i u druge dijelove tada poznatog svijeta. Najstariji nalazi konoplje u Europi stari su oko 5.500 godina, i potiču s područja Njemačke, dok je na području današnje Litve nađeno sjemenje iz vremena oko 2.500 godina pr. Kr., a konopljino vlakno iz oko 2.300 godina pr. Kr. Herodot (450 pr. Kr.) spominje, da su se Grci kao i njihovi susjedi Egipćani odjevali u odjeću od konopljine tkanine. Konoplja i lan su dugo u Europi bili najvažniji izvor vlakana. No bilo je poznato i djelovanje kolačića s konopljom koji izazivaju "opuštenost i veselje" (grčki liječnik Galenos, 200. godina). Plinije Stariji kao i još neki autori spominju korištenje konoplje za suzbijanje bolova.
Skiti su u području današnje južne Rusije uzgajali ruderalnu konoplju radi hrane, ali i radi izrade i izvoza užadi od nje još oko 700. pr. Kr. U šatorima su palili konoplju u obredne svrhe, i pri tome udisali nastale pare.
Korištenje ove višestruko primjenjive biljke nastavilo se stoljećima. Tako je merovinška kraljica Adelheid, koja je umrla 565., bila sahranjena u odjeći od konoplje, a kralj Karlo Veliki je oko 800. donio prvi zakon o konoplji. Svi podanici su bili obavezani uzgajati ovu sirovinu, jako važnu i u miru i u ratu.
Mnoga srednjovjekovna oružja, kao na primjer dugački luk čija tetiva je rađena od konoplje, nisu se mogla izraditi bez vrlo čvrstih i gotovo neuništivih konopljinih vlakana.
U 13. stoljeću preko Španjolske u Europu stiže još jedan način primjene konoplje, proizvodnja papira. U to vrijeme još nije bila ovladana tehnologija proizvodnje papira od drva, pa je konoplja, uz stare krpe koje su i same najčešće bile od konopljinog vlakna, bile najvažniji sastojak u proizvodnji papira. Na takvom papiru tiskana je 1455. poznata Gutenbergova Biblija, a Američka deklaracija o nezavisnosti iz 1776. očuvana je do danas u izvorniku jer je bila zapisana na trajnom papiru od konoplje.
U pomorstvu su užad i jedra od konoplje bili vrlo važni. Vlakno konoplje je puno otpornije na slanu vodu, a upija puno manje vode od, na primjer, pamučnih tkanina. Pamučna jedra bi od kiše upila toliko vode i time otežala, da bi se jarboli mogli slomiti. I jedra od lana nisu bila dobra zamjena, jer ona u kontaktu s vodom, za razliku od konopljinih, strunu u roku od nekoliko mjeseci. Ulogu vrlo važnog trgovinskog središta u srednjem vijeku Venecija postiže, između ostalog, i visokom kvalitetom svoje užadi.
Pojava gospodarski isplativijih kultura u Europi ali i nova vlakna (sisal, sintetička vlakna) do oko sredine 20. stoljeća istiskuju konoplju iz niza područja gdje je do tada dominirala, a nakon 2. svjetskog rata njen uzgoj se ilegalizira.
Danas je dozvoljen samo uzgoj konoplje s manje od 0,2% THC tvari u biljci.
Izvori
uredi- ↑ Lebel-Hardenack, S. and S. R. Grant. 1997. Genetics of sex determination in flowering plants. Trends in Plant Science 2(4): 130–136.
- ↑ a b Cristiana Moliterni, V. M., L. Cattivelli, P. Ranalli. and G. Mandolino. 2005. The sexual differentiation of Cannabis sativa L.: A morphological and molecular study[neaktivna poveznica]. Euphytica 140(1-2): 95-106. Retrieved on 25 Feb 2007.
- ↑ Bouquet, R. J. 1950. Cannabis Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. studenoga 2007. (Wayback Machine). United Nations Office on Drugs and Crime. Retrieved on 23 Feb 2007.
- ↑ Mahlberg, Paul G. and Eun Soo Kim. 2001. THC (tetrahyrdocannabinol) accumulation in glands of Cannabis (Cannabaceae). The Hemp Report 3(17). Retrieved on 23 Feb 2007.
- ↑ Clarke, Robert C. 1991. Marijuana Botany, 2nd ed. Ronin Publishing, California. ISBN 0-914171-78-X
- ↑ Small, E. 1972. Interfertility and chromosomal uniformity in Cannabis. Canadian Journal of Botany 50(9): 1947-1949.
- ↑ Duke. J. A. and Ayensu. E. S. Medicinal Plants of China
Vanjske poveznice
uredi- „Cannabis potency in Europe“ 'Addiction' (srpanj 2005.) (engleski)
- Konoplja kao gospodarski značajan poljoprivredni proizvod u SADu
- Konoplja Hrvatska tehnička enciklopedija, portal hrvatske tehničke baštine. LZMK
Ostali projekti
urediZajednički poslužitelj ima stranicu o temi Konoplja | |
Wikivrste imaju podatke o taksonu Cannabis sativa |