Uljana repica
Uljana repica (olaj, lat. Brassica napus) je industrijska biljka iz porodice krstašica; u divljini nije poznata. Uzgaja se radi sjemena koje sadrži oko 40 % ulja i 20 % bjelančevina.[1]
Uljana repica | |
---|---|
![]() Brassica napus | |
Sistematika | |
Carstvo: | Plantae |
Red: | Brassicales |
Porodica: | Brassicaceae |
Rod: | Brassica |
Vrsta: | B. napus |
Dvojno ime | |
Brassica napus L. | |
Baze podataka | |
Ulje iz sjemenki koristi se za proizvodnju prehrambenog ulja, ali i biodizela. U prosjeku jedan hektar zasijane uljane repice može dati 400 litara biodizela.[2]
Uljana repica je treći najveći izvor za dobivanje biljnog ulja u svijetu,[3] iza soje i palme uljarice, a također je drugi glavni izvor proteinske hrane iako čini tek petinu proizvodnje prvog glavnog izvora, soje.
U Europi se uzgaja i kao krmno bilje, i to za zelenu krmu u svježem stanju. Koristi ju se i za silažu. Njeni nusproizvodi se koriste za krmne smjese. Koristi se i u ratarstvu, za zelenu gnojidbu. U poljodjelstvu se koristi za plodosmjenu, u smjeni uzgoja pšenice i kukuruza.
Najveći proizvođači uljane repice su zemlje Europske unije, Kanada, SAD, Australija, NR Kina i Indija.
U Hrvatskoj je najrasprostranjenija ozima uljana repica.
Varijeteti
uredi- Brassica napus var. pabularia (DC.) Holub
- Brassica napus var. rapifera Metzg.
Sinonimi
urediPostoje mnogobrojni sinonimi, ukupno 105.
-
Polje uljane repice.
-
Cvijet uljane repice.
Izvori
uredi- ↑ Uljana repica. Agroklub d.o.o. Pristupljeno 3. veljače 2020. Zanemaren tekst "site:agroklub.com" (pomoć)
- ↑ Glas Koncila br.38 (1682) Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. listopada 2007. (Wayback Machine) Vlado Čutura: Biodizel u Hrvatskoj, razgovor sa Snježanom Fijan-Parlov, konzultanticom Instituta za energetiku i zaštitu okoliša, 17. rujna 2006.
- ↑ Oilseeds: World Markets and Trade | USDA FAS (PDF) (engleski). fas.usda.gov. Inačica izvorne stranice (PDF) arhivirana 17. kolovoza 2015. Pristupljeno 25. kolovoza 2015.