Blaženka Divjak
Blaženka Divjak (Varaždin, 1. siječnja 1967.) hrvatska je političarka, znanstvenica i redovita profesorica u trajnom zvanju prirodnih znanosti, polje matematike na Sveučilištu u Zagrebu i Fakultetu organizacije i informatike. Bila je ministrica znanosti i obrazovanja (2017. – 2020.) u četrnaestoj Vladi Republike Hrvatske.
Blaženka Divjak | |
---|---|
![]() Blaženka Divjak 2017. godine. | |
Rođenje | 1. siječnja 1967. Varaždin |
Zanimanje | prof. matematike i fizike |
ministrica znanosti i obrazovanja | |
9. lipnja 2017. – 23. srpnja 2020. | |
Premijer | Andrej Plenković |
Prethodnik | Pavo Barišić |
Nasljednik | Radovan Fuchs |
Životopis
urediBlaženka Divjak je rođena 1967. u Varaždinu. Bila je ministrica znanosti i obrazovanja u Vladi Republike Hrvatske (lipanj 2017. – srpanj 2020.). Nije članica političke stranke, a u koalicijskoj Vladi je bila u kvoti Hrvatske narodne stranke.
Kao ministrica vodila je četiri reformska procesa u području znanosti i obrazovanja: kurikularnu reformu općega obrazovanja, reformu strukovnoga obrazovanja, relevantno visoko obrazovanje i izvrsnost u znanosti i obrazovanju. U njezinom mandatu uvedena je kurikularna reforma u sve škole 2019., temeljem izmjena kurikuluma u siječnju i veljači 2019. Od 2018. u sve 5. i 6. razrede osnovnih škola uvedena je obavezna Informatika, a od 2020. i izborna Informatika od 1. do 4. razreda osnovnih škola.[1]
Hrvatska je tijekom njezinog mandata postala pridružena članica CERN-a i Europske svemirske agencije (ESA).
U vrijeme predsjedanja Republike Hrvatske Vijećem Europske unije (siječanj 2020. – lipanj 2020.) predsjedala je Vijećem ministara zaduženih za obrazovanje i istraživanje.
U razdoblju od 2010. do 2014. bila je prorektorica za studente i studije Sveučilišta u Zagrebu.
Na parlamentarnim izborima 2020. kao nezavidna kandidatkinja u III. izbornoj jedinici na listi Hrvatske narodne stranke,[2] osvaja 644 preferencijalna glasa.[3]
Objavila je više od 150 znanstvenih radova u području matematike (posebno diferencijalne geometrije), e-učenja, analitike učenja, dizajna učenja, strateškog planiranja, projektnog menadžmenta itd.[4]
Vodila je i sudjelovala kao znanstvenica u preko 30 znanstvenih i razvojnih projekata.
Izvori
uredi- ↑ Tri godine promjena. Ministarstvo znanosti i obrazovanja, 22. srpnja 2020. (pristupljeno 6. travnja 2021.)
- ↑ |DIVJAK ĆE BITI NEZAVISNA KANDIDATKINJA NA LISTI HNS-a Štromar je nahvalio: 'Nju se ne da kupiti, nju se ne da ucijeniti, njoj politika ne treba'
- ↑ Blamaža ministrice Divjak na izborima: Po broju glasova pomeo je brucoš, srednja.hr, pristupljeno 10. siječnja 2021.
- ↑ Pregled po CROSBI profilu: Blaženka Divjak. CROSBI – Hrvatska znanstvena bibliografija, pristupljeno 6. travnja 2021.