Belasica
Belasica (mak. i bug. Беласица, grčki: Μπέλες / Beles ili Κερκίνη / Kerkini, antički naziv planine) je planina na tromeđi, između Sjeverne Makedonije, Grčke i Bugarske. U Grčkoj se nalazi 45 % površine planine, u Sjevernoj Makedoniji 35 %, a u Bugarskoj 20 %.
Belasica | |
---|---|
Planina | |
![]() Pogled na vrh Radomir Belasice. Na sjeveru se nalazi planina Ogražden, na sjeverozapadu grad Strumica, na sjeveroistoku Petričko-Sandanska dolina, na jugu planina Kruša, na jugozapadu Dojransko jezero, i na jugoistoku Butkovsko jezero (u Grčkoj) i Sersko polje. | |
![]() Položaj Belasice | |
Položaj | |
Koordinate | 41°20′N 22°57′E / 41.333°N 22.950°E |
Država | |
Najbliži gradovi | Strumica, Petrič |
Fizikalne osobine | |
Najviši vrh | Radomir, 2029 m |
Ostali vrhovi | Kongur (1 951 m), Debelo brdo (1 951 m), Lozen (1 898 m) i Tumba (1 880 m) |
Zemljopisne karakteristike
urediOvaj planinski masiv dug je oko 63 kilometara, i širok između 7 do 9 kilometara. Proteže se u smjeru istok-zapad, na zapadu granica mu je rijeka Vardar, s istoka je to rijeka Struma, na sjeveru je to Strumička kotlina, a na jugu kotlina Dojranskog jezera i Serska kotlina. Najviši vrh planine je; Radomir (ili Kalabak) na 2029 metara nadmorske visine (na grčko-bugarskoj granici). Ostali planinski vrhovi su: Kongur (1951 m), Debelo brdo (1951 m), Lozen (1898 m) i Tumba (1880 m), nalazi se na samoj tromeđi. Unutar sjevernomakedonskog dijela planine nalazi se poznati Smolarski vodopad.
Planina je izvorište mnogih vodotokova (Anska reka) i termalnih voda, među termalnim izvorima značajan je onaj u selu Bansko (u Sj. Makedoniji) koji je s temperaturom vode od 7 °C, najtopliji u Sjevernoj Makedoniji. Od nedavno je uređen, i počinje djelovati kao termalno lječilište. Na sjeveroistočnim obroncima ove planine smješten je sjevernomakedonski grad Strumica, a s Bugarske strane grad Petrič, na južnoj grčkoj strani najveće naselje je grad Seres. Klima ovog masiva je mediteranska, jer podliježe velikom utjecaju obližnjeg Egejskog mora. Planina je dobro pošumljena, bjelogoričnim (pitomi kesten, hrast, bukva, jasen) i crnogoričnim (bor, jela) vrstama drveća.
Povijest
urediOva planina je povijesno poznata po tome, što se na njoj odigrala bitka između bizanskog cara Bazilija II. i sjevernomakedonskog ( ili bugarskog) cara Samuila – 1014. godine, u kojoj je pobijedio Bazilije II. Nakon te bitke prestala je postojati Samulova država.
Planinarenje
urediOd 2001. godine održava se na ovoj planini manifestacija – Balkan bez granica, u kojoj se svakog kolovoza, planinari i izletnici iz tri pogranične države penju na vrh – Tumba.
Područje planine Belolasica, proglašeno je Euroregijom (2003.)
Park prirode Belasica
urediNa bugarskom dijelu planine nalazi se Park prirode Belasica, ustanovljen 28. prosinca, 2007. godine. Ima površinu od 11732.4 hektara.
Izvori
uredi- Belasitsa. Tourist map, Sofija, 2006.
- Благоевъ, Т. А. Бѣласица. Sofija, 1925.
- Динчев, Евг., Атанасов, П. Високите планини на Република Македония. Пътеводител, Sofija, 1998, str. 214-224.
- "Енциклопедия Пирински край". Tom 1, Blagoevgrad, 1995., str. 78.
Vanjske poveznice
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Belasica |