Armenska visoravan
Armenska visoravan (arm. Հայկական լեռնաշխարհ) – središnje planinsko područje, od tri planinska područja u sjevernom dijelu Bliskog istoka.
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/4/4f/The_Armenian_plateau_near_Mount_Masis.jpg/230px-The_Armenian_plateau_near_Mount_Masis.jpg)
Na istoku, Armenska visoravan nastavlja se na Anadolijsku visoravan, na jugu je Iranska visoravan, a na sjeveru Veliki Kavkaz. Ovom planinskom sustavu pripadaju i planinski lanci Malog Kavkaza i Ararat koji je ujedno i najviši dio visoravni (visok 5165 m). Nadmorska visina raste idući prema središnjim dijelovima visoravni, i prosječno iznosi 1,500 do 3,000 metara.
Visoravan obuhvaća cijelo područje današnje Armenije, jug Gruzije, zapadni dio Azerbajdžana (uključujući Nahičevan), sjeverozapad Irana i istočni dio Turske. Ukupna površina iznosi oko 400,000 km².
Izrazito jaka vulkanska aktivnost u mezozoiku ostavila je na ovom području brojne ugašene vulkanske kupe (Ararat, Nemrut, Aragac). U području se nalaze i tri velika tektonska jezera: Urmija, Van i Sevan.
Iz ovog područja izvorno potječu pšenica i marelica, koje su se poslije proširile po svijetu.
Značajni vrhovi
uredi# | Vrh | Visina | Lokacija |
---|---|---|---|
1. | Ararat | 5,137 m | Ağrı |
2. | Aragac | 4,095 m | Aragacotn |
3. | Süphan | 4,058 m | Bitlis |
4. | Kapudžuh | 3,906 m | Sjunik/ Ordubadski rajon |
5. | Kezelbogaz | 3,594 m | Sjunik |
6. | Aždahak | 3,597 m | Geharkunik |
7. | Artos | 3,515 m | Van |