Hidrostatički paradoks
Hidrostatički paradoks ili Arhimedov paradoks (Arhimed) glasi:[1]
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/hr/thumb/7/73/Arhimedov_paradoks.pdf/page1-500px-Arhimedov_paradoks.pdf.jpg)
![Wikicitati](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/15px-Wikiquote-logo.svg.png)
Tako je u četiri posude različitih oblika na slici, otvorenih prema istom atmosferskom tlaku pa, gdje je dubina vode H iznad jednakih iznosa površine A, i sila hidrostatičkog tlaka na dno svih posuda ista, i iznosi:
Hidrostatički tlak
urediHidrostatički tlak je tlak koji u tekućini nastaje zbog njezine težine. Pokusima možemo dokazati da se tlak u tekućini povećava s dubinom, jednak je na svim mjestima na istoj dubini i djeluje jednako u svim smjerovima. Tlak možemo iskazati količnikom okomite sile FA i plohe A na koju djeluje. Na dubini H zamislimo plohu A usporednu s površinom tekućine. Na plohu A tekućina djeluje težinom stupca visine H. Najprije odredimo koliki je obujam V toga stupca:
Masa stupca tekućine može se iskazati iz gustoće (ρ = m/V)
pa je:
a težina stupca (G = m ∙ g) iznosi:
Budući da je tlak p jednak količniku tekućine i plohe površine na koju djeluje (p = G/A), izraz za hidrostatički tlak glasi:
Hidrostatički tlak ovisi o dubini H u tekućini gustoće ρ.
Izvori
uredi- ↑ "Tehnička enciklopedija", glavni urednik Hrvoje Požar, Grafički zavod Hrvatske, 1987.