Đurđenovac
Đurđenovac (njem. Georgshof an der Schleuse, mađ. Gyurdán ili Szusine Gyurgyenovác[4]) je općina u Hrvatskoj. Nalazi se uz zapadnu granicu Osječko-baranjske županije, nedaleko Našica. Okružen je s 14 naselja, koja mu gravitiraju kao administrativnom i kulturnom središtu.
Đurđenovac | |
---|---|
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Načelnik | Hrvoje Topalović, dipl. iur. (HDZ) |
Naselja | 14 općinskih naselja |
Površina | 116,4 km2 [1] |
Površina središta | 7,2 km2 |
Koordinate | 45°32′N 18°03′E / 45.54°N 18.05°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 5332 [2] |
– gustoća | 46 st./km2 |
Urbano | 2318 |
– gustoća | 322 st./km2 |
Odredišna pošta | 31500 Našice [3] |
Stranica | djurdjenovac |
Đurđenovac na zemljovidu Hrvatske |
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Durdenovac_centar_zima.jpg/220px-Durdenovac_centar_zima.jpg)
![](http://up.wiki.x.io/wikipedia/commons/thumb/8/8f/%C4%90ur%C4%91enovac_%2740-ih.png/220px-%C4%90ur%C4%91enovac_%2740-ih.png)
Zemljopis
uredi
Đurđenovac se nalazi u Osječko-baranjskoj županiji, približno 60 km zapadno od Osijeka, sjeveroistočno od Krndije i istočno od gorskoga masiva Papuka. Točan zemljopisni položaj je: 45º 32' 38" sjeverne zemljopisne širine, 18º 3' 6" istočne zemljopisne dužine. Nalazi se u ravnici na 103 m nadmorske visine, a položajem pripada donjoj Podravini.[5] Đurđenovac leži na kontaktu nizinskog dijela Slavonske Podravine i podgorja Papuka, što pripada reljefnim cjelinama virmskih terasa Drave te papučkog pobrđa i podgorja.[6] Đurđenovac je ujedno i najveće i jedino urbano naselje općine, a zajedno s obodnim naseljima Sušine, Pribiševci, Gabrilovac, Ličko i Našičko Novo selo čini veću izgrađenu aglomeraciju. Navedena se naselja prostorno nastavljaju na izgrađeno područje naselja Đurđenovac duž postojećih prometnica, te je vidljiva tendencija stvaranja izgrađene cjeline.[6]
Kroz Đurđenovac protječe kanalizirani i umjetno prošireni potok Bukovik[7] koji izvire na Papuku. Lokalni nazivi za ovaj potok su Bukvik (hrv.)[8] te Schleuse (njem.).[9] Đurđenovac svojim položajem pripada slivnom području Karašica-Vučica, koje je dio vodnog područja sliva Drave i Dunava.[10]
Premda u naselju Đurđenovac dominiraju sekundarne djelatnosti (drvna i kemijska industrija), u općini su najviše zastupljene primarne djelatnosti, poljoprivreda i ribarstvo. U okolici se Đurđenovca nalazi veliki ribnjak Grudnjak te nekolicina manjih.
Klimatološke prilike prema Köppenovoj klasifikaciji imaju oznaku umjerene tople vlažne klime (Cf). Srednja je godišnja temperatura zraka u razdoblju od 1956. do 1963. godine iznosila 10,3 °C, dok je u razdoblju od 1981. do 1988. godine iznosila 10,7°C.[11]
Stanovništvo
urediPrema posljednjem popisu stanovništva iz 2011. godine, općina Đurđenovac imala je 6750 stanovnika, raspoređenih u 14 naselja[12]:
- Beljevina – 717
- Bokšić – 433
- Bokšić Lug – 259
- Đurđenovac – 2944
- Gabrilovac – 63
- Klokočevci – 428
- Krčevina – 115
- Ličko Novo Selo – 96
- Lipine – 68
- Našičko Novo Selo – 344
- Pribiševci – 390
- Sušine – 278
- Šaptinovci – 543
- Teodorovac – 77
broj stanovnika | 2639 | 2757 | 2586 | 3539 | 4062 | 5085 | 6124 | 7724 | 8825 | 10112 | 10744 | 9984 | 8653 | 9097 | 7946 | 6750 | 5332 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
broj stanovnika | 508 | 562 | 1018 | 2081 | 1879 | 2380 | 2759 | 3285 | 3399 | 3236 | 3923 | 3472 | 2944 | 2318 | |||
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Iskazuje se od 1890., i to do 1948. kao dio naselja, a od 1953. kao samostalno naselje.
Nacionalni sastav stanovništva
urediPrema popisu stanovništva iz 2011. godine, najzastupljenije skupine prema nacionalnoj pripadnosti čine:
- Hrvati (96,67 %)
- Srbi (1,90 %)
- Albanci (0,21 %)
- Slovaci (0,18 %)
- Makedonci (0,15 %)
- Nijemci (0,12 %)
- Bošnjaci (0,10 %)
(Ostale narodnosti pojedinačno ne prelaze prag od 0,1 %.)[13]
Materinji jezik
urediPrema popisu stanovništva iz 2011. godine, najzastupljeniji materinji jezici u Đurđenovcu su[13]:
- hrvatski (98,9 %)
- srpski (0,28 %)
- albanski (0,13 %)
- bosanski (0,13 %)
- makedonski (0,09 %)
- njemački (0,06 %)
- srpskohrvatski (0,04 %)
Vjerska pripadnost
uredi- kršćani – katolici (92,25 %)
- kršćani – ostali (3,19 %)
- kršćani – pravoslavci (2,09 %)
- ateisti (1,17 %)
- ne izjašnjavaju se (0,70 %)
- kršćani – protestanti (0,24 %)[13]
Uprava
urediOpćinsko vijeće:
Povijest
urediPrvi povijesni spomen Đurđenovca datira iz 1680. godine u ispravi Popis naseljâ turske tvrđave Motičine, gdje se spominje pod nazivom Györgynovacz.
Od 1745. se u ispravama Virovitičke županije navodi kao založno dobro Gjurgjenovac.
Pravi razvoj Đurđenovca započinje u drugoj polovici 19. stoljeća, nakon što je 1866. bečki trgovac Joseph Pfeiffer u Đurđenovcu otvorio pilanu. Kasnije pilanu preuzima belgijska tvrtka "Marchetti-Lamarche". Kvalitetni je slavonski hrast brzo privukao ulagače, pa od 1886. pilana radi pod imenom "Neuschloß, Schmidt und Marchetti", skovanim prema prezimenima tadašnjih vlasnika.
Razvoj urbanoga naselja tekao je paralelno s razvojem đurđenovačkih industrijskih pogona. Za potrebe radnikâ i njihovih obitelji grade se činovnički i radnički stanovi, dom zdravlja, osnovna škola, dječji vrtić, javno kupalište s toplom vodom, brojni činovnički uredi, trgovine, gostionice, knjižnica i čitaonica, tvornica leda za hlađenje i održavanje pića i namirnica, konzumna zadruga, tržnica, kino-dvorana i ostali sadržaji. Na koncu 19. stoljeća i do 30-ih godina 20. stoljeća većinu stanovništa činili su Nijemci i Mađari.[5][14]
Radnički dom s kazališnom dvoranom otvoren je 1921.
Dječje zabavište Hermanna pl. Rosenberga (danas Dječji vrtić "Jaglac") otvoreno je 1931. godine, što ga čini jednom od najstarijih predškolskih ustanova u Hrvatskoj.[15]
Na početku Drugog svjetskog rata, nakon kapitulacije Kraljevine Jugoslavije, Nezavisna Država Hrvatska proglasila je sve đurđenovačke industrijske pogone od vitalne važnosti za novostvorenu državu. U Đurđenovcu je uvedena radna obveza i osnovana satnija za zaštitu tvornice i mjesta. Partizanima je 10. travnja 1944. uspjelo domoći se pilane i zapaliti ju. Srećom, glavni su pogonski strojevi ostali čitavi.[16]
Gospodarstvo
urediDanašnje se gospodarstvo Đurđenovca temelji na nekadašnjem Drvno industrijskom kombinatu koji je djelovao od 1876. (prva pilana je radila od 1866.) sve do stečaja krajem 1990-ih. U sklopu nekadašnjega Kombinata danas djeluje nekoliko tvornica. Osim drvnoprerađivačke, zastupljena je i kemijska industrija te prehrambena industrija. Krajem lipnja 2015. godine, stradao je u požaru jedan od pogona za proizvodnju namještaja, što je ostavilo više stotina ljudi bez posla te tako nanijelo značajnu štetu đurđenovačkoj industrijskoj proizvodnji.[17]
60,8 % stanovništva zaposleno je u sektoru prerađivačke industrije. Drugi najzastupljeniji sektor djelatnosti je trgovina (13,1 %).[6] Prema strukturi zaposlenih u sektoru prerađivačke industrije, najviše je zaposlenih u granama prozivodnja namještaja (67,3 %) te prerada i prozivodnja drva (17 %), a od ostalih grana ističu se prozivodnja strojeva i uređaja (10,6 %), prozivodnja hrane i pića (2,5 %), prozivodnja metala (2,4 %) te prozivodnja kemikalija i kemijskih proizvoda (1,2 %).[6]
Spomenici i znamenitosti
urediUprava za zaštitu kulturne baštine Ministarstva kulture Republike Hrvatske zaštitila je sljedeća kulturna dobra i spomenike u Đurđenovcu:[6][18][19]
- Radnička kolonija (planski građena rezidencijalna četvrt za radnike đurđenovačkih tvornica; stambeni blokovi su građeni u tzv. kolonama (nizovima) s ulicama koje se sijeku pod pravim kutom)
- Vila Neuschloß (reprezentativni primjer secesije iz 1909. godine; vilu okružuje prostrani perivoj engleskoga tipa)
- Činovnički dom (secesijska administrativna palača iz 1910. godine, danas vijećnica i upravno sjedište Općine)
- Vila Leimdörfer (secesijska vila iz 1925. godine s upečatljivim četverokutnim tornjem na zapadnom pročelju)
- Vila Schwertasek (secesijska vila iz 1925. godine)
- Dom kulture s kazališnom dvoranom (reprezentativna secesijska zgrada iz 1921.godine)
- Dječje zabavište (secesijska zgrada iz 1931., namjenski građena kao dječji vrtić, jedna od prvih takvih ustanova u Hrvatskoj i šire)
- Crvena vila (kuća Fenrich-Kremer, izgrađena 1883., jedan od najranijih primjera stambenog Brickstein ekspresionizma na tlu Hrvatske i šire[20])
- Spomen-grobnica palim antifašističkim borcima (NOB spomenik na Središnjem đurđenovačkom groblju)
- Zgrada parne pilane s originalnim parnim strojem (zaštićeni spomenik industrijske baštine iz 1880. godine; parni je stroj prozivodio besplatnu struju za građane i za javnu rasvjetu, pa je Đurđenovac bio prvo mjesto u Slavoniji i drugo mjesto u Hrvatskoj koje je dobilo električnu struju)
Osim zaštićenih kulturnih i spomeničkih dobara, u gradu se nalazi i nekolicina drugih spomenika i znamenitosti:
- Parna lokomitiva Jung iz 1873., izložena uz šetnicu u Stepinčevoj ulici, popularno zvana Ćiro
Crvena vila (Kuća Fenrich-Kremer) 1920-ih godina, južno pročelje. - Crkva sv. Josipa Radnika iz 1938. (jednobrodna crkva s elementima neogotike; u crkvi se posebno ističu dva lateralna neogotička oltara izrezbarena iz hrastovine)
- Ribnjaci športskog ribolovnig društva "Đurđenovac" s uređenim izletištem
Vjerski objekti
uredi- Rimokatolička crkva Sv. Josipa, sjedište istoimene katoličke župe koja pripada našičkom dekanatu Požeške biskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 19. ožujka.
- Evanđeoska pentekostna crkva Đurđenovac (pastor Oeystein Sandtorv)[21]
Obrazovanje
uredi1888. otvorena je prva (privatna) škola u Đurđenovcu.[22]
Pučka škola otvorena je 1909., a Građanska škola 1925. Do 1965. godine u Đurđenovcu djeluju dvije osnovne škole, Osnovna škola Moše Pijade te Osnovna škola "J. Marinković – Ivo".[23]
Danas u Đurđenovcu djeluju:
- Osnovna škola Josipa Jurja Strossmayera Đurđenovac (sa 6 područnih osnovnih škola),[6]
- Srednja škola Josipa Kozarca Đurđenovac,
- Dječji vrtić "Jaglac" Đurđenovac.
Kultura
urediKompleks tvorničkih zgrada u Đurđenovcu zaštićeni su objekti industrijske arhitekture. U mjestu djeluje Hrvatska knjižnica i čitaonica Đurđenovac. Posjeduje oko 15000 knjiga i ima tristotinjak članova, otvorena je za sve – od djece vrtićkog uzrasta do umirovljenika. Posjeduje prilično dobru referentnu zbirku i raznoliku građu. Ostatci radničkih kolonija (Radnička ulica, Taninska četvrt) zaštićeni su spomenici industrijske arhitekture. Do 1954. povremeno je izlazio tvornički list "Glasnik", a od 1956. do 1966. "Drvodjelac", potom sve do 1987. "Bilten" kada ponovno počinje izlaziti "Drvodjelac". Glasilo je potpuno ugašeno 1990. Od 2003. povremeno izlazi "Đurđenovački vijesnik".
Neki od značajnijih lokalnih nositelja kulture i organizatora kulturnih zbivanja su:
- Gradska glazba Đurđenovac
- Hrvatska knjižnica i čitaonica Đurđenovac
- KUD Đurđenovac
- Kulturna udruga "Josip Kozarac"
- Udruga mladih "Hools" Đurđenovac
- Društvo "Naša djeca" Đurđenovac
- Udruga "Hrvatska žena" N. Novo Selo – Đurđenovac
- Liga protiv raka "Mimoza" – Đurđenovac
Poznate osobe
uredi- Helena Buljan, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica
- Ferdinand Meder, povjesničar umjetnosti, ravnatelj Hrvatskog restauratorskog zavoda
- Hrvoje Nekić, saborski zastupnik (SDP), 2013. – 2015.
- Hermann Rosenberg von Gjurgjenovac, mecena, utemeljitelj jedne od prvih ustanova predškolskog odgoja (Dječje zabavište Hermanna pl. Rosenberga u Đurđenovcu)
- Krešimir Zimonić, umjetnik, karikaturist, animator i crtač stripova
- Zvonko Šarčević, slikar i pisac, pohađao je osnovnu školu u Đurđenovcu
- Ivan Švertasek, slikar i keramičar
- Ignaz Adler, izumitelj pročišćivača vode za električna grijala[24]
- Mile Nekić, akademski slikar, rođen u Tompojevcima, djetinjstvo provodi u Đurđenovcu;
- Drago Takač, slikar naivac, živi i radi u Đurđenovcu
Šport
urediU Đurđenovcu u sklopu Športsko-rekreacijskog centra (ŠRC) postoje sljedeći športski objekti: dva nogometna igrališta, košarkaško, rukometno i tenisko igralište, boćalište te kuglana. Osim športskih objekata u sklopu kompleksa ŠRC-a, u Đurđenovcu postoje još dva malonogometna terena, rukometno i košarkaško igralište, streljana te športska dvorana. Od ostalih rekreacijskih objekata, u gradu postoji nekoliko teretana i poligon za vježbanje na otvorenom ("Street work-out park"), te ribnjaci za športski ribolov.
Neke od tradicionalnih lokalnih športskih manifestacija uključuju:
- Radničke športske igre[25]
- "Đurđenovačke ulice", humanitarni malonogometni turnir[26]
- Šahovski turnir "Josipovo", povodom Dana općine[27]
- Memorijalni nogometni turnir povodom Dana pobjede i domovinske zahvalnosti[28]
- Šaranski kup, turnir u športskom ribolovu[29]
Nositelji športa u Đurđenovcu su športske udruge i klubovi:
- Nogometni klub Đurđenovac
- Rukometni klub Đurđenovac
- Kuglački klub Đurđenovac
- Malonogometni klub "Antitalenti"
- Malonogometni klub "Pascuum" Đurđenovac
- Šahovski klub
- Športsko ribolovno društvo Đurđenovac
- Streljački klub Đurđenovac
- Teniski klub Đurđenovac
- Planinarsko društvo "Sunovrat", Đurđenovac
Udruge
uredi- Udruga hrvatskih branitelja Domovinskog rata Đurđenovac
- Udruga hrvatskih vojnih invalida Domovinskog rata Đurđenovac
- Vatrogasna zajednica Općine Đurđenovac
- Dobrovoljno vatrogasno društvo Đurđenovac 1922.
- Udruga "Toni" Đurđenovac – podrška djeci i obiteljima oboljelih od malignih bolesti
- Matica umirovljenika Hrvatske – Općinska udruga Đurđenovac
- Lovačko društvo "Kuna" Đurđenovac
- Udruga "Znanje i razvoj" Đurđenovac
Izvori
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ Szusine Gyurgyenovác – Library Hungaricana
- ↑ a b Povijest Đurđenovca – durdenovac.s5.com[neaktivna poveznica]
- ↑ a b c d e f http://www.prostorobz.hr/Planovi/PPUO/PPUO%20%C4%90UR%C4%90ENOVAC/pdf/PPUO%20%C4%90ur%C4%91enovac-Usvojeni%20plan.pdf%7C[neaktivna poveznica] Prostorni plan Đurđenovca
- ↑ [1]| Potok Bukovik (zemljovid)
- ↑ Izgradnja kolektora u potoku Bukviku, Đurđenovac. Inačica izvorne stranice arhivirana 7. ožujka 2016. Pristupljeno 4. ožujka 2016. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć) - ↑ Potok Šlajz/Schleuse u Đurđenovcu
- ↑ [2] Arhivirana inačica izvorne stranice od 23. listopada 2015. (Wayback Machine)| Elaborat zaštite okoliša – Općina Đurđenovac
- ↑ [3] Arhivirana inačica izvorne stranice od 23. listopada 2015. (Wayback Machine)| Klimatološke prilike (Đurđenovac)
- ↑ Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima, popis 2011.
- ↑ a b c Rezultati popisa stanovništva 2011., hzs.hr
- ↑ Popis najstarijih đurđenovačkih prezimena: http://docdro.id/97xJQTH
- ↑ [4] Arhivirana inačica izvorne stranice od 22. prosinca 2015. (Wayback Machine)| Dječji vrtić "Jaglac" Đurđenovac
- ↑ [5] Arhivirana inačica izvorne stranice od 22. prosinca 2015. (Wayback Machine)| Povijest Đurđenovca (www.durdenovac.s5.com)
- ↑ [6] Arhivirana inačica izvorne stranice od 22. prosinca 2015. (Wayback Machine)| HRT Vijesti – Strašan požar guta tvornicu u Đurđenovcu
- ↑ http://www.min-kulture.hr/userdocsimages/odobreni%20programi%20u%202011.%20godini/Tablica%20nepokretni%20za%20web%20-%2001.07.2011..pdf%7C Ministarstvo kulture RH – Konzervatorski projekti za 2011.
- ↑ http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2010_02_17_407.html%7C Narodne novine – Zaštićena kulturna baština
- ↑ J. Baldani (2007): "Crvena vila u Đurđenovcu". Baština kroz projektni pristup i integraciju sadržaja. FFZG, pp. 75-81
- ↑ http://www.epc.hr/hr/kontakt/ostalo/%7C[neaktivna poveznica] Evanđeoska pentekostna crkva u Hrvatskoj – mjesne crkve
- ↑ Arhivirana kopija. Inačica izvorne stranice arhivirana 22. prosinca 2015. Pristupljeno 17. prosinca 2015. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć)CS1 održavanje: arhivirana kopija u naslovu (link) - ↑ Povijest osnovne škole u Đurđenovcu
- ↑ United States Patent Office, Patent N°961,060, Ignaz Adler of Gjurgjenovac, Austria-Hungary: "Feed water purifier for boilers". Application filed July 27 1907, patented June 7 1910 (US961060)
- ↑ http://www.radionasice.hr/radnike-sportske-igre-urenovac/ Radničke športske igre u Đurđenovcu
- ↑ http://www.nasice.com/index.php/tree/106-opcine/durdenovac/5498-2-dobrotvorno-dogadanje-durdenovacke-ulice-2016 Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. kolovoza 2016. (Wayback Machine) Humanitarni turnir "Đurđenovačke ulice"
- ↑ http://www.crochess.com/?p=8852 Arhivirana inačica izvorne stranice od 16. rujna 2016. (Wayback Machine) Šahovski turnir "Josipovo" Đurđenovac
- ↑ http://croatia-events.com/event/4-memorijalni-turnir-povodom-dana-pobjede-i-domovinske-zahvalnosti Arhivirana inačica izvorne stranice od 12. ožujka 2021. (Wayback Machine) 4. memorijalni turnir povodom dana pobjede i domovinske zahvalnosti, Đurđenovac
- ↑ http://www.nasice.com/index.php/tree/243-udruge/sud-saran/327-scaron-aranski-kup-durdenovac-09-12-07-2015-proteklog-vikenda-na-ribnjacima-scaron-portskog-ribolovnog-dru-scaron-tva-iz-durdenovca-odrzan-je-scaron-aranski-kup-na-kojem-je-sudjelovalo-10-ekipa-ukupno-se-u-72-sata-koliko-je-trajalo-ovo-natjecanje-ulo Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. kolovoza 2016. (Wayback Machine) Šaranski kup ŠRD Đurđenovac
Vanjske poveznice
uredi- Službene stanice Općine Đurđenovac
- Portal Đurđenovca djurdjenovac.com Arhivirana inačica izvorne stranice od 30. lipnja 2012. (Wayback Machine)
- Osnovna škola "J.J. Strossmayera" Đurđenovac Arhivirana inačica izvorne stranice od 17. srpnja 2014. (Wayback Machine)
- Srednja škola "Josip Kozarac" Đurđenovac Arhivirana inačica izvorne stranice od 1. srpnja 2012. (Wayback Machine)